Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
dig og nyttig”. 171 Blandt de elever, der nåede Kunstakademiets øverste klasse, var det<br />
samtidig et lille mindretal, der nåede guldmedaljen. Der var således ikke tale om no-<br />
get ligefremt uddannelsesforløb, hvor den studerende begyndte ved punkt A og efter<br />
en årrække sluttede ved punkt B, men derimod om en læringsproces baseret på en<br />
konstant stræben efter at nå næste niveau. Blandt det fåtal, der nåede guldmedaljen,<br />
brugte nogen tre til fire år, mens andre rundede de 10. 172 Denne variation fortæller<br />
selvfølgelig ikke hele sandheden om forskelle i elevernes evner, eftersom andre fakto-<br />
rer kan have påvirket forløbet, eks. arbejde ved siden af Akademiet, men den fortæller<br />
om en uddannelsesinstitution med markante kontraster og sandsynlige spændinger<br />
angående studieforholdet.<br />
Det kunstakademiske konkurrencesystem synes at have været en stærk motivator i<br />
efterstræbelsen af den etablerede orden og således en kontrollerende indretning i re-<br />
lation til elevernes adfærd. Foruden konkurrencens ansporing mod bestemte mål,<br />
fandtes andre praksiser til sikring af en korrekt kunstnerisk udfoldelse. Elevens teg-<br />
ning observeredes og korrigeredes, i de <strong>lav</strong>ere skoler ved en informator og i de højere<br />
skoler ved en professor (fig. 25). Tilsynet med uddannelsen markeredes i forbindelse<br />
med konkurrencer, men også i den daglige praksis, hvor eks. modelskolens professor<br />
underskrev elevens tegning som en kontrol og accept af det udførte arbejde. 173 Over-<br />
vågning var en udbredt praksis i den kunstakademiske undervisning og omfattede ik-<br />
ke kun eleverne, men også uddannelsens andre deltagere. Den fungerede efter et py-<br />
ramidalsk princip, hvor hvert niveau førte tilsyn med niveauet under. Akademidirek-<br />
tøren holdt et overordnet opsyn med skolerne og skulle besøge alle klasser hver lør-<br />
dag, mens professorerne inspicerede eleverne i de højere klasser og informatorerne.<br />
Informatorerne førte igen tilsyn med eleverne i de <strong>lav</strong>ere klasser. 174 Kontrollen med<br />
171 Jf. Saabye 1973 p. 10. Elevfordelingen år 1764 var: 158 i de to frihåndstegneskoler, 8 i gipsskolen, 20 i modelskolen,<br />
mens fordelingen år 1776 var: 238 - 35 - 37 + en ornamentskole, oprettet for håndværkerlærlinge, med<br />
ekstra 17 elever. Vedr. Kunstakademiets elevantal, jf. Meldahl, Johansen 1904 pp. 59, 68, 103-104.<br />
172 Jf. Saabye 1973 p. 10. Bl.a. Thorvaldsen anvendte 10-11 år på uddannelsen, jf. Meldahl, Johansen p. 107, Pevsner<br />
1940 p. 169<br />
173 Jf. Meldahl, Johansen 1904 p. 53.<br />
174 Jf. Meldahl, Johansen 1904, Bilag pp. x-xi, xxii, Saabye 1973 p. 14. Akademiets reglement af 1771 bekendtgør<br />
bl.a., at direktøren: “... have Over-Opsigt over Academiet ... Han skal vaage over Tegne-Mesternes, Skolarernes<br />
og Betienternes Opførsel, og besøger i det mindste alle Løverdage, eller oftere, Skolerne”, mens fundatsen af<br />
1758 beskriver informatorernes relation til professorerne: “De skulle staae under de Tienstgiörende Professorer,<br />
67