Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
og betragtede sig selv som en befrielse fra den vilkårlige mesterlære, fra afhængig-<br />
hedsforholdet til enkeltpersoners manér. I stedet for <strong>lav</strong>skunstens traditionelle “Mus-<br />
terbücher”, eller fordansket “mønsterbøger”, dvs. samlinger af bille<strong>dk</strong>unstneriske for-<br />
læg til afkopiering, tilbød de en praksis, der grundlagde bruddet med den gemene<br />
efterligning. 159 Dette opgør omformaterede det bille<strong>dk</strong>unstneriske forståelsesrum, og<br />
fremførte en subjektivitet med særlige forvaltninger af friheden for at være fri. 160<br />
4.2. Den distinktive dannelse. Kunstnerisk kontrol<br />
Den kunstakademiske uddannelse blev effektueret ved en række teknikker, der for-<br />
søgte at dirigere elevens kunstneriske praksis. Det foregående afsnit demonstrerede,<br />
hvorledes eleven blev disciplinært præget ved en række teknikker, der ansporede en<br />
bestemt skopisk-motorisk fremfærd. Dette afsnit vil fortsætte studiet ved at fokusere<br />
på andre områder af Det danske Kunstakademis ledelsespraktik, det være en række<br />
kontrolforanstaltninger, men også styrkelsen af en bestemt selvforståelse og derved<br />
motiveringen af en bestemt adfærd.<br />
▪ Konkurrence og kontrol<br />
Kunstakademiets pædagogiske hovedprincip var elevkonkurrencen, markeret ved<br />
termer som “Concours”, “Concurrence” eller “Fortrins Strid”. 161 Derudover anvendtes<br />
begrebet “Emulation”, som udtrykte forestillingen om elevens stridsomme efterstræ-<br />
belse af Akademiets mål. 162 Kappestriden var den fundamentale motivator i den<br />
kunstakademiske uddannelsespraksis, implementeret på alle niveauer, lige fra den<br />
nederste til den øverste klasse, afsluttende med kronen på værket: konkurrencen om<br />
159 Vedr. forholdet mellem tegnebøger og kunstakademi, jf. Bolten 1985 p. 250, Dickel 1987 pp. 43-44, 63-64, 143.<br />
Vedr. tegnebøgernes opgør med <strong>lav</strong>ets mesterlære, jf. Dickel 1987 pp. 43, 63-64. Vedr. tegnebøger kontra Mus‐<br />
terbücher, jf. Bolten 1985 p. 11, Dickel 1987 pp. 142, 252.<br />
160 Forståelsen af frihed som en praktik i overensstemmelse med et overindividuelt begreb, det være naturen,<br />
fornuften, moralen, var vidt udbredt inden for dansk <strong>fil</strong>osofi i sidste halvdel af d. 18. årh. I denne kontekst var<br />
frihed lig friheden til at gøre det rigtige. Jf. Nicolaisen 2002 p. 91.<br />
161 Jf. Meldahl, Johansen 1904, Bilag pp. xiv-xvi, xxiv-xxv, Salling, Smidt 2004 p. 52.<br />
162 Jf. Meldahl, Johansen 1904, Bilag pp. xiv, xvi. Begrebet anvendtes flittigt ved Det franske Kunstakademi, og<br />
er med stor sandsynlighed importeret fra denne kontekst (jf. Benhamou 1993 pp. 80-82). I det hele taget var den<br />
pædagogiske grundstruktur ved Det danske og Det franske Kunstakademi særdeles ens, hvilket beror på, at<br />
Det danske Akademi etableredes efter fransk forbillede ved franske kunstnere.<br />
64