Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
klassiske udtryk. En tilegnelse af det akademikunstneriske sprog, som muliggjorde<br />
originale værker i overensstemmelse med akademiets etablerede idealer. 149<br />
I denne praksis var det ful<strong>dk</strong>omment essentielt, at grundlaget var på plads, dvs. at<br />
kunstneren besad den nødvendige viden og færdighed vedrørende håndteringen af<br />
den ideelle stil. Den akademiske uddannelse var fundamentet for den videre billed-<br />
kunstneriske udfoldelse. For at nå det punkt, hvor der kunne skabes nye ideale vær-<br />
ker, måtte kunstneren gennemgå en langvarig skoling, der gradvis bibragte ham den<br />
krævede basis. Ved kunstakademiets skematiske, kumulative uddannelse opbygge-<br />
des den bille<strong>dk</strong>unstneriske kompetence lidt efter lidt, og det var af stor vigtighed, at<br />
eleven bemestrede hvert niveau korrekt, før han blev oprykket til det næste. 150 Således<br />
funderedes den akademikunstneriske udfoldelse på en indledende regimentering af<br />
elevens adfærd, for som den engelske kunstner og præsident for The Royal Academy<br />
of Arts Sir Joshua Reynolds skrev i år 1784: “The first part of the life of a student, like<br />
that of other school-boys, must necessarily be a life of restraint. The grammar, the ru-<br />
diments, however unpalatable, must at all events be mastered ...”. 151<br />
Når fundamentet var blevet lagt, når vejen var blevet anvist, kunne den akademi-<br />
ske kunstner forvalte den tilegnede kompetence “frit”, dvs. der åbnedes et vist spille-<br />
rum for en kunstnerisk originalitet. Med den akademiske uddannelse som grundsten<br />
havde kunstneren nu mulighed for at skabe originale udtryk for den sande billed-<br />
kunst. Wiedewelt skrev om sammenhængen mellem grundige studier af de antikke<br />
værker og den kunstneriske originalitet: “Naar en Konstnere bygger paa denne<br />
Grund, og lader sig leede paa denne Vey, da kan han ikke feile, men med destostørre<br />
Sikkerhed siden overlade sig til at eftersøge Naturen, og foreene de ful<strong>dk</strong>omne Skiøn-<br />
heder udi alle Deele. Thi den som bestandigen træder udi en andens Fodspoer, kom-<br />
149 Målet var at imitere de kunstneriske forbilleder uden at kopiere. Vedr. denne praksis, jf. Goldstein 1975 p.<br />
104-106, Goldstein 1996 pp. 100-104, 234-236, 240-243, 245 ff, Honour 1968 pp. 107 ff, Wiedewelt 1762 pp. 31-32.<br />
150 For eks. på opbygningen af den bille<strong>dk</strong>unstneriske praksis, jf. Carline 1968 p. 25, Cochin, Diderot 1954 pp. 2,<br />
5, 12, Plank 1999 p. 120, Preisler 1753-1754 del 1 p. 5, del 2 p. 3, del 3 p. 7 fra titelblad (bogen er uden sidetal). I<br />
denne sammenhæng var tiden en vigtig faktor. Den kunstneriske ekspertise krævede et langvarigt engagement<br />
med hårdt arbejde, ofte udtrykt ved parolen “nulla dies sine linea”, ingen dag uden en streg. Jf. bl.a. fig. 6, hvor<br />
den kunstneriske praksis fremstilles som en gammel kvinde. Jf. desuden Bukdahl 2004 p. 61, Cast 1981 p. 164,<br />
Christensen 1999 p. 53, Cochin, Diderot 1954 pp. 12-13, Rubin 1977 p. 19, Winckelmann 1995 p. 22.<br />
151 Carline 1968 p. 59. Citatet stammer fra Reynolds Discourses on Art.<br />
61