Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Et centralt element i kunstakademiets etablering var bestræbelsen på at omstøde<br />
<strong>lav</strong>sforholdet og gøre bille<strong>dk</strong>unsten fri, og et fundamentalt aspekt i denne sammen-<br />
hæng var betoningen af en billedpraksis, der hævede sig over den mekaniske efterlig-<br />
ning, den rene kopi. Den bille<strong>dk</strong>unstneriske reproduktion af det omkringværende<br />
stod i den akademiske optik langt under afbildningen af den ideelle form. Den ideelle<br />
form, og i særdeleshed den ideelle krop, blev udtrykt i historiemaleriet eller i idealise-<br />
rende skulptur, hvor man ikke blot gengav det forhåndenværende, men forsøgte at nå<br />
videre ved en akademisk processuering, for som Wiedewelt skrev om sit studie af de<br />
græsk-antikke værker: “... mit fornemste Studium ved Omgang med dem har været at<br />
undersøge Konstens Deele, for deraf at formere mig en Stiil, som kan have Overeen-<br />
stemmelse med Naturen og Sandheden af en Ting, uden at være Copiist”. 147 Man lag-<br />
de afstand til den direkte brug af bille<strong>dk</strong>unstneriske hjælpemidler, det være appara-<br />
ter/instrumenter, billedforlæg, praktiske kneb etc., som gjorde beskæftigelsen nemme-<br />
re og derved demonstrerede en overfladiskhed i billedprocessen, en mekanisk indstil-<br />
ling til værket blottet for virkeligt engagement. 148 Dette var <strong>lav</strong>ets praksis og uforene-<br />
ligt med forestillingen om den frie kunst.<br />
Akademiet ønskede at uddanne kunstnere, der kunne levere nye ideale billeder,<br />
dvs. foretage en kunstnerisk skabelse af noget nyt ved en idealistisk attitude, frem for<br />
en billedlig reproduktion af noget bestående. Den akademiske kunstner skulle være i<br />
stand til at manøvrere den ideelle stil, således at billedet ikke blev en direkte kopi af<br />
tidligere værker, men et unikt udtryk for den ideelle, sande bille<strong>dk</strong>unst. Der var tale<br />
om en tilgang til kunstværket, som krævede et så fuldstændigt kendskab til den ek-<br />
semplariske udtryksmåde, at denne ekspertise kunne omsættes til nye, men samtidig<br />
147 Wiedewelt 1762 p. 31. Særligt det hollandske maleri blev associeret med bille<strong>dk</strong>unstnerisk kopipraksis og<br />
derfor ringeagtet, jf. Barasch 1985 p. 347, Duro 1997 pp. 135-136, Honour 1968 p. 107, Klinkhammer 1986 pp. 31-<br />
32, Posner 1993 p. 585, Winckelmann 1995 p. 13.<br />
148 Eks. kritiserede Leonardo da Vinci brugen af hjælpemidler: “There are some who look at things produced by<br />
nature through glass, or other surfaces or transparent veils. They trace outlines on the surface of the transparent<br />
medium ... But such an invention is to be condemned in those who do not know how to portray things<br />
without it, nor how to reason about nature with their minds ... They are always poor and mean in every invention<br />
and in the composition of narratives, which is the final aim of this science” (Kemp 1990 p. 163). Vedr. negeringen<br />
af hjælpemidler i den kunstneriske praksis, jf. Cochin, Diderot 1954 p. 13, Dickel 1987 pp. 253-254, Fosie<br />
1753 p. 2, Kemp 1990 p. 165, Klinkhammer 1986 p. 31, Preisler 1753-1754 del 2 p. 5 fra titelblad (bogen er uden<br />
sidetal), Salling 1975 p. 19.<br />
60