Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kropstegningen indledtes med tegning efter plancher, dernæst efter skulpturer og af-<br />
slutningsvis efter den levende model, og hver fase var igen hierarkiseret, således at<br />
man begyndte med enkeltdele for derefter at begive sig ud i mere komplekse størrel-<br />
ser. Eks. i planchetegningen hvor man indledte med øjne, ører, næse... for efterfølgen-<br />
de at tegne hele hovedet og så fremdeles, indtil man kunne tegne hele kroppen. En<br />
slags ABC for kropstegningen. 143<br />
Denne kunstuddannelse forsøgte at erstatte den traditionelle mesterlære, <strong>lav</strong>sud-<br />
dannelsen, hvor eleven, eller retteligt lærlingen, indgik i et personligt læringsforhold<br />
til en fagmester, en autoriseret erhvervsudøver. Mesterlæren var en kontraktlig over-<br />
enskomst mellem mesteren og lærlingen, hvor førstnævnte var forpligtet til at indvie<br />
sidstnævnte i sin faglige viden, hvilket foregik ved varierende demonstrationer, pri-<br />
mært i forbindelse med værkstedets forhåndenværende arbejde. Undervisning i den<br />
moderne betydning af ordet var minimal. Den afgørende indlæring foregik ved delta-<br />
gelse i produktionsprocessen, hvor eleven forsøgte at eftergøre den demonstrerede<br />
praksis og gradvist blev involveret i mere komplicerede aspekter. Uddannelsen blev<br />
afsluttet ved en enkelt prøve, der go<strong>dk</strong>endte elevens forløb en bloc. Mesterlæren var<br />
overordnet set en noget usystematisk, ustruktureret uddannelsesform, uden definere-<br />
de undervisningslokaliteter, uden fastsatte niveauinddelinger, og mærket af den en-<br />
kelte mesters foreliggende praksis. Elevens udvikling effektueredes i en omskiftelig,<br />
tilfældigt præget kontekst, ved en ikke fikseret tid. 144<br />
Akademiets serielle, kumulative uddannelsesform involverede en disciplinær tid,<br />
en bemægtigelse af uddannelsesforløbet gennem etableringen af en bestemt sekvens,<br />
der sørgede for at eleven undergik en afpasset, opbyggende proces for afslutningsvis<br />
at udtræde med den tilstræbte færdighed. Ved regelmæssige tilsyn og gradvise prø-<br />
ver sikrede man sig, at elevens praksis var korrekt, dvs. kvalificeret til næste stadium,<br />
143 Læse-/skrivetræningens ABC, hvor den studerende gik fra enkelte bogstaver til ord til hele sætninger osv.,<br />
var et ofte anvendt billede på, hvorledes tegnepraksisen burde bedrives, jf. titlen på Fosies tegnebog, jf. desuden<br />
Bolten 1985 pp. 192, 245, 313, Dickel 1987 pp. 207-208, 245 ff, Goldstein 1996 pp. 30, 44, Kemp 1979 p. 127.<br />
144 Lavskunstnere og til dels hofkunstnere havde et bredt, flersidigt fagområde, eftersom de både var involveret<br />
i “kunstnerisk” og “håndværksmæssigt” maleri (og hvad som ligger derimellem), hvilket må have givet mesterlæren<br />
en yderligere diversitet i forhold til den akademiske uddannelse og derved en mere omvekslende<br />
form. Kunstakademiets undervisning fokuserede stort set eksklusivt på historiemaleriet og især den implicerede<br />
kropsforståelse og kunne derfor nøje anpasse elevens uddannelse mod dette mål. Vedr. mesterlæren, jf. Efland<br />
1990 pp. 22-25, Foucault 2002b pp. 172, 175, Korsgaard 1997 p. 25, Raffnsøe 2002 pp. 25 ff.<br />
58