Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
▪ Den korrekte krop<br />
Det var kunstakademiet magtpåliggende, at tegningen efter de bille<strong>dk</strong>unstneriske<br />
modeller blev bedrevet med stor akkuratesse, dvs. at forlæggene fulgtes eksakt, såle-<br />
des at eleven tilegnede sig den korrekte stil præcist. 115 Dette forsøgtes sikret ved en<br />
række tiltag, bl.a. ved henstillinger om at tegne langsomt og sikkert og ved anvendel-<br />
sen af tegneredskaber, der nødvendiggjorde en varsom praksis. 116 I bestræbelserne på<br />
nøjagtighed indtog den matematiske anskuelse en vigtig rolle. Dette perspektiv leve-<br />
rede en objektiv kontrol af eftertegningens rigtighed, hvilket afmonterede en arbitrær<br />
tegnepraksis. Det kom eks. til udtryk i fastlæggelsen af kroppens proportioner, bl.a.<br />
ved minutiøse opmålinger af de bille<strong>dk</strong>unstneriske forbilleder (jf. fig. 11, 12). Kunst-<br />
akademiets undervisning i den opmålte kropsgestalt bevirkede, at eleverne med tiden<br />
fik et særdeles indgående kendskab til de normative kropsproportioner, for som den<br />
akademiuddannede maler C.F. Høyer fortalte: Praksis var, at “... studere Naturen<br />
(den menneskelige Figur) saa ideligen, at man kunde den udenad ...”. 117 Tillæringen af<br />
kroppens proportioner skulle sikre kropstegningen den korrekte struktur, dvs. over-<br />
ensstemmelse med den autoriserede kropsnorm. Succeskriteriet var, at eleverne til<br />
sidst per automatik ville genkalde sig de rette kropsmål og regulere tegningen efter<br />
den fastlagte orden. 118<br />
Det var en udbredt praksis i periodens tegnebøger, at demonstrere den kropslige<br />
gestalt ved en geometrisk skematisering og derved forenkle håndteringen af kroppens<br />
115 Vedr. akademiets ønske om nøjagtighed, jf. Cochin, Diderot 1954 pp. 4-5, Dickel 1987 pp. 258 ff, Goldstein<br />
1996 pp. 121, 150, 186, Rubin 1977 p. 21. Den danske kunstner C.F. Høyer beretter om akademiprofessor og til<br />
tider -direktør Nicolai Abildgaards principper indenfor tegnelæren: “At naar man copierede, saa var det en væsentlig<br />
Hovedregel at følge Originalen troeligen” (jf. Christensen 1999 p. 309).<br />
116 Særligt i tegnelærens indledende fase opfordredes eleverne til en forsigtig, velovervejet fremfærd, jf. Cochin,<br />
Diderot 1954 p. 5, Fosie 1753 p. 3, Preisler 1753-1754 del 1 p. 5 fra titelblad (bogen er uden sidetal). Samtidig var<br />
det kutyme at indlede den akademiske tegnepraksis med anvendelsen af rø<strong>dk</strong>ridt, der i forhold til andre kridttyper<br />
krævede et mere adstadigt tempo og var sværere at viske ud, hvilket nødvendiggjorde en mere metodisk,<br />
pertentlig adfærd, jf. Rubin 1977 p. 28. Vedr. begynderens anvendelse af rø<strong>dk</strong>ridt, jf. Karin Kryger: “Tegninger<br />
efter afstøbninger” i: Kjerrman, Nørgaard, Zahle, Bertelsen 2004 pp. 214-215, Saabye 1973 p. 11, Ursula Weekes:<br />
Techniques of Drawing from the 15th to the 19th Centuries. Oxford, Ashmolean Museum, 1999, p. 18. Også brugen<br />
af pen fremhævedes i aftvingelsen af stor præcision, jf. Dickel 1987 p. 259.<br />
117 Citeret efter Kragelund 1999 pp. 473-474. Vedr. memoreringen af den kropslige struktur, jf. Bell 1963 p. 14,<br />
Cochin, Diderot 1954 p. 3.<br />
118 Iflg. Johann Daniel Preisler ville tillæringen af kroppens proportioner: “... das Aug dadurch rechtschaffen<br />
versichert, wie lang jedweder Theil seyn muß ...” (Plank 1999 p. 127, Preisler 1753-1754 del 2 p. 4 fra titelblad<br />
(bogen er uden sidetal)). Jf. desuden Cochin, Diderot 1954 p. 4, Goldstein 1996 pp. 150-151.<br />
50