Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hånd og øje. Således var akademiets undervisning rettet mod en kontrolleret dygtig-<br />
gørelse af elevernes kroppe, anskueliggjort ved en lang række teknikker, der kredsede<br />
om elevernes korrekte kropslige selvbeherskelse. Derved rummede den kunstakade-<br />
miske institution et klart disciplinært aspekt i den foucaultske forstand, dvs. den ind-<br />
befattede en magtteknologi, som ved operationer på det mikrofysiske, kropslige plan<br />
forsøgte at regulere individers adfærd i overensstemmelse med de gældende normer.<br />
Den årelange tegneøvelse frembragte kunstnere, der så kroppen og førte kridtet i<br />
overensstemmelse med de akademiske idealer.<br />
Den akademiske tegnelære baseredes på efterligningen af bille<strong>dk</strong>unstneriske for-<br />
billeder. Indledningsvis ved tegning efter eksemplariske forlæg, først i todimensionel<br />
form ved grafiske blade, dernæst i tredimensionel form ved gipsafstøbninger, og af-<br />
slutningsvis ved tegning efter den levende model, hvori man genkaldte sig forbille-<br />
dernes praksis. Hvert trin involverede talrige, nøje udførte eftertegninger, foretaget<br />
under lærernes fordringsfulde inspektion. Tillæringen af den akademiske tegnestil<br />
var således en særdeles omstændelig proces. Gennem “exercitiernes” møjsommelige,<br />
repeterende fremfærd blev elevens hånd og øje indøvet i den korrekte praksis. 113 Ef-<br />
fektueringen af en kropslig disciplinering gennem pertentlig eftertegning var en be-<br />
vidst taktik i bestræbelsen på at gøre hånd og øje lydig, og derved skabe grundlaget<br />
for en konvergens med den sanktionerede teknik, dvs. sætte eleven i stand til at tegne<br />
som de bille<strong>dk</strong>unstneriske forbilleder, for som den fremtrædende tyske kunstner An-<br />
ton Raphael Mengs (1728-1779) skrev: “Die erste Bemühung eines Anfängers soll<br />
seyn, das Auge zu gewöhnen, so daß er dadurch fähig werde, alles nachmachen zu<br />
können. Zugleich soll er sich der Handübung befleißigen, damit die Hand gehorsam<br />
sey, zu thun, was er will; und nach diesen allererst die Regeln und das Wissen der<br />
Kunst erlernen”. 114<br />
113 Det danske Kunstakademis tegnelære blev beskrevet som “exercitier” (jf. Meldahl, Johansen 1904 pp. 52-53).<br />
Ordet var på daværende tidspunkt ikke knyttet tæt til det militære, men betegnede øvelser mere generelt. Det<br />
indicerer dog klart, at der var tale om indlæring ved gentaget øvelse af en fastsat praksis.<br />
114 Dickel 1987 p. 1. Citatet stammer fra Mengs Gedanken über die Schönheit und über den Geschmack in der Mahlerey<br />
fra 1774. For andre eks. på tegnelærens disciplinære aspekt, jf. Cochin, Diderot 1954 p. 5, Daston, Galison 2007<br />
pp. 99-100, Dickel 1987 p. 9, 258-262, Fosie 1753 pp. 2-3, Planck 1999 p. 120, Preisler 1753-1754 del 3 p. 7 fra titelblad<br />
(bogen er uden sidetal), Rubin 1977 p. 21.<br />
49