Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
▪ Den matematiske kropsanskuelse<br />
Matematikken indtog en central position i kunstakademiernes teori og praksis. Den<br />
ansås i flere henseender for en eksemplarisk tilgangsmåde og havde bl.a. stor andel i<br />
grundstrukturen for den akademiske kunsts imitative praksis. Den var et fremtræ-<br />
dende element i bestræbelserne på at forlene bille<strong>dk</strong>unsten med en videnskabelighed,<br />
dvs. give den kunstneriske udfoldelse et solidt, sanktioneret fundament. 92 I disse be-<br />
stræbelser var kunstakademiet del af en omfattende forestilling om matematikken<br />
som en ideel forståelsesmodus, af Foucault omtalt som den klassiske tidsalders stræ-<br />
ben efter en universel mathesis. 93<br />
Kunstakademiets matematiske tilgang til kroppen foregik i et krydsfelt af primært<br />
geometrisk-perspektiviske og aritmetiske forståelser, som skabte basis for en reguleret<br />
håndtering af kroppens form, bestemmelse af dets position i rummet og fastlæggelse<br />
af dets proportioner. Foruden akademiets undervisning i geometri og perspektiv var<br />
matematikken et centralt element i selve tegneøvelsen, som akademiprofessor Johan-<br />
nes Wiedewelt skrev: “Den almindelige Geometri ... er det første Element udi Tegnin-<br />
gen”. 94 Dens betydelige position i tegnepraksisen observeres klart i periodens tegne-<br />
bøger. Eks. anskueliggør frontispicen i Johann Daniel Preislers tegnebog, at den geo-<br />
metriske tilgangsvinkel har fundamental betydning i tegningen (fig. 7), mens en ræk-<br />
ke illustrationer i denne og andre bøger tydeligt demonstrerer, hvorledes kroppens<br />
afbildning tænkes baseret på en systematisk strukturering efter geometriske diagram-<br />
mer (jf. fig. 8, 9, 10). 95 Således var matematikken en basal indfaldsvinkel til tegnepro-<br />
cessen og derved også en grundsten i den videre bille<strong>dk</strong>unstneriske aktivitet.<br />
92 Johannes Wiedewelt skriver bl.a., at: “Konster og Videnskaber ere en Kiæde af u-adskillelige Leeder”, og<br />
“Mathematiquen ... fører til den ful<strong>dk</strong>omneste Kundskab om alle muelige Ting i Verden” (Wiedewelt 1762 p.<br />
37). Vedr. den akademiske kunsts videnskabelighed og matematikken som ideal, jf. Goldstein 1996 pp. 186 ff,<br />
Kemp 1979 pp. 123-124, Salling 1988 p. 77, Weimarck 1996 pp. 137-138, Weyl 1989 pp. 129 ff.<br />
93 Foucault 2006 pp. 85 ff.<br />
94 Wiedewelt 1762 p. 37. Billedhuggeren Johannes Wiedewelt var professor ved Det danske Kunstakademi fra<br />
1761 til sin død i 1802 og blev desuden valgt til direktør hele otte gange. Han var en central skikkelse i akademiundervisningens<br />
organisering (Marianne Saabye: “Wiedewelt - kunstakademi og kunstpolitik” i: Kryger,<br />
Lund, Brøgger 1986 p. 70 f), og hans skrift Tanker om Smagen udi Konsterne i Almindelighed (1762) står som det<br />
betydeligste af tidens få danske udsagn vedr. akademisk kunstteori. Wiedewelt må derfor anses som en hove<strong>dk</strong>ilde<br />
i forståelsen af periodens kunstakademiske praksis.<br />
95 Vedr. geometriens betydning i tegnepraksisen, jf. Carline 1968 p. 26, Dickel 1987 pp. 252 ff, Kemp 1979 pp.<br />
132-134, Plank 1999 pp. 74-76, 123. For yderligere illustrationer, jf. især Bolten 1985, Dickel 1987. Mens der<br />
mangler præcise oplysninger vedr. Det danske Kunstakademis tegneundervisning i sidste halvdel af d. 18. årh.,<br />
43