Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Der er ikke megen direkte information om, hvad der præcist foregik i undervisnin-<br />
gen ved Det danske Kunstakademi. Til gengæld er den overordnede organisering vel-<br />
bekendt, og eftersom Akademiet følger det traditionelle mønster for tidens kunstaka-<br />
demier, har man en grundlæggende indsigt i undervisningens generelle mål og mid-<br />
ler. 90 Desuden fås en række indikationer ved eks. Akademiets undervisningsmateria-<br />
ler, dets bogerhvervelser, professorernes kunstneriske relateren etc. På den vis synes<br />
det muligt at skabe en kvalificeret rekonstruktion af undervisningens kropstilgange.<br />
Til belysning af Akademiets tegnepraksis har jeg bl.a. undersøgt periodens instrukti-<br />
onsbøger i tegning og i den sammenhæng nærstuderet tre eksempler, som er: Johann<br />
Daniel Preislers Die durch Theorie erfundene Practic... del 1, 2 og 3, oprindeligt udgivet i<br />
1720’erne, men her i en udgave fra årene 1753-1754, Jacob Fosies Tegne ABC... fra år<br />
1753, og Denis Diderots og Charles Nicolas Cochin d. yngres tegneprogram i forbin-<br />
delse med plancherne til Den store franske Encyklopædis artikel om “dessein”, udgi-<br />
vet år 1763. 91<br />
90 Der eksisterede i d. 18. årh. en klar konsensus vedr. den rette akademimodel, hvilket betød, at stort set alle<br />
kunstakademier efterstræbte de samme fundamentale mål og midler (Goldstein 1996 p. 6).<br />
91 I undersøgelsen af tidens tegnepraksis er anvendt en række kunsthistoriske behandlinger af emnet (bl.a. Bolten<br />
1985, Carline 1968, Dickel 1987, Goldstein 1977, Goldstein 1996, Kemp 1979, Karin Kryger: “Tegninger efter<br />
afstøbninger” i: Kjerrman, Nørgaard, Zahle, Bertelsen 2004, Plank 1999, Rubin 1977, Mårten Snickare: “Kroppen<br />
- den tecknade och den tecknande” i: Holger 2005) og derudover de tre ovennævnte eksempler (Cochin,<br />
Diderot 1954, Fosie 1753, Preisler 1753-1754). Periodens tegnebøger var ofte nært relateret til den kunstakademiske<br />
idé (jf. Bolten 1985 p. 250, Dickel 1987 pp. 43-44, 63-64, 143).<br />
Johann Daniel Preisler var direktør ved kunstakademiet i Nürnberg og en flittig forfatter af kunstpædagogisk<br />
litteratur. Hans instruktionsbøger i tegning var overordentligt populære og blev genoptrykt adskillige gange<br />
(Dickel 1987 p. 206, Kemp 1979 p. 133, Klinkhammer p. 27, Karin Kryger: “Tegninger efter afstøbninger” i:<br />
Kjerrman, Nørgaard, Zahle, Bertelsen 2004 p. 212, Plank 1999 p. 124). Preislers litteratur har været anvendt ved<br />
Det danske Kunstakademi (Nørbæk 1972 pp. 5-6, Saabye 1973 p. 12, Weimarck 1996 p. 125) og blev af Nicolai<br />
Abildgaard beskrevet som: “det bedste man kender” (Christensen 1999 p. 309, Fonden 1897 p. 257). Preisler kan<br />
derudover relateres til Akademiet gennem hans søn Johan Martin Preisler, som var professor her i perioden fra<br />
omkring Akademiets etablering til sin død i 1794.<br />
Bille<strong>dk</strong>unstneren og tegnelæren Jacob Fosie er ikke noget stort navn i dansk kunsthistorie. Hans værk er dog<br />
interessant, i og med der er tale om en dansk tegnebog, skabt samtidig med Kunstakademiets etablering og af<br />
en mand med akademisk sindelag. Fosie var antageligvis elev af Hendrik Krock, han var en god bekendt af flere<br />
akademiprofessorer, bl.a. Johan Martin Preisler, Carl Gustav Pilo og Simon Carl Stanley, og i 1737 blev han<br />
medlem af det florentinske kunstakademi (jf. Sys Hartmann (red.): Weilbach. Dansk Kunstnerleksikon. Bind. 2. København,<br />
Munksgaard · Rosinante, 1994, p. 333, Poulsen, Lassen, Danielsen p. 440).<br />
Encyklopædiens tegneprogram er primært forfattet af Charles Nicolas Cochin d. yngre, en anset kobberstikker,<br />
medlem af Det franske Kunstakademi og højt placeret i den franske kunstadministration. Det repræsenterer en<br />
forholdsvis gængs udlægning af fransk, akademisk tegnepraksis (Cochin, Diderot 1954 p. viii) og har relevans<br />
for Det danske Kunstakademi, eftersom dette etableredes ved franske kunstnere efter fransk mønster. Cochin<br />
var desuden en direkte inspirationskilde for den danske akademiprofessor Johannes Wiedewelt under dennes<br />
studieophold i Paris i 1750’erne (Bukdahl 1993 p. 12). Det danske Akademi erhvervede sig Den store franske<br />
Encyklopædi, begyndende 1771 (Salling 1988 p. 81).<br />
42