Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4. DEN AKADEMISKE DANNELSE. SUBJEKTIVERINGSTEKNIKKER<br />
Med Det danske Kunstakademi etableredes et bille<strong>dk</strong>unstnerisk praksisregime, hvor<br />
spørgsmålet om kunstnerisk status og akademiinstitutionel position var tæt forbun-<br />
det. Indtrædelsen i kunstnerstanden var nært relateret til efterlevelsen af de kunstaka-<br />
demiske idealer, hvilket gør studiet af den akademiske uddannelse overordentligt<br />
centralt i forståelsen af tidens kunstnersubjekt.<br />
Dette kapitel vil demonstrere, hvorledes Det danske Kunstakademi i sidste halvdel<br />
af det 18. århundrede forsøgte at styre den kunstneriske praksis. Indledningsvis ved<br />
at anskueliggøre, hvorledes Akademiet ved en række teknikker forsøgte at dirigere og<br />
kontrollere akademielevernes kunstneriske dannelse, og dernæst ved at belyse, hvor-<br />
ledes Akademiet motiverede en bestemt kunstnerisk selvforståelse og moralsk ad-<br />
færd. Dertil kommer et fokus på modstand over for den akademiske praksis.<br />
4.1. Den akademiske krop. Disciplineringsteknikker<br />
Den menneskelige krop står særdeles centralt i spørgsmålet om den kunstakademiske<br />
uddannelse. Kropsskildringen var omdrejningspunktet i den akademiske kunst og<br />
den altdominerende akse i akademiernes undervisning. Uddannelsen roterede fra<br />
start til slut om kroppens bille<strong>dk</strong>unstneriske anskueliggørelse, og akademiinstitutio-<br />
nen var så sammenvævet med denne kunstpraksis, at tegningen efter den levende<br />
model benævntes “académie”. 85 Samtidig som kunstakademiet involveredes i krop-<br />
pen ved en bille<strong>dk</strong>unstnerisk fremstilling, funderet i bl.a. viden om anatomi og antik-<br />
ke skulpturer, tog institutionen desuden sigte på akademielevernes kroppe i bestræ-<br />
belsen på at bibringe dem en række færdigheder. Således bevæger spørgsmålet om<br />
kroppen sig på flere niveauer inden for kunstakademiet og i forhold til komplekse re-<br />
lationer mellem den krop, der afbilder, og den krop, der afbildes. 86 Det danske Kunst-<br />
85 Om ordet “académie” i relation til tegningen efter model, jf. Goldstein 1996 p. 165 ff, Rubin 1977 p. 19.<br />
86 Foucault sondrer vedr. den klassiske tidsalders disciplinære kropstilgang mellem det anatomo-metafysiske<br />
og det teknico-politiske tema, dvs. mellem perspektiver der fremskrev henholdsvis den forståelige, analyserbare<br />
og den nyttige, manipulerbare krop (Foucault 2002b p. 152). Inden for d. 18. årh.s kunstakademi var begge<br />
temaer aktive ved de ressourcer, der dedikeredes til både kroppens forståeliggørelse og nyttiggørelse.<br />
40