Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
▪ Distinktionen<br />
I en fremstilling af bestræbelserne angående etableringen af et kunstakademi synes<br />
Krock det ideelle sted at begynde, eftersom han om nogen var den danske inkarnation<br />
på ønsket om at hæve bille<strong>dk</strong>unsten fra mekanisk til fri, hvilket han gerne illustrerede<br />
(fig. 3). Ved kongelig understøttelse foretog Krock tre studierejser, der førte ham til<br />
Italien og Frankrig, hvor han bl.a. studerede ved det romerske og parisiske kunstaka-<br />
demi. 77 Mødet med den akademiske kultur satte sig dybe spor i hans erhvervsforståel-<br />
se, hvilket understreges ved, at Krock i sit værksted havde et kobberstik efter et værk<br />
af Carlo Maratta hængende, forestillende det ideelle kunstakademi (fig. 4). 78 I år 1701<br />
var han den sandsynlige foregangsmand i en gruppe på seks mere eller mindre hoftil-<br />
knyttede bille<strong>dk</strong>unstnere, der indgav en ansøgning til Frederik IV om oprettelsen af<br />
“eine regulierte Societet”, hvorved der mentes etablering af ugentlige sammenkom-<br />
ster indeholdende “kunstøvelser”. 79 Ved et festligt fremstød for societetets grunlæg-<br />
gelse, anråbtes kongen i et vers, hvori kunster fra Italien, plaget af tidens spanske ar-<br />
vefølgekrig, førte ordet og erklærede:<br />
Vi fremmede i Noord, til dig vor Sool os føye<br />
Vi fattig Kunster os for Kongen dybt nedbøye:<br />
Giv, Konge Naadigst Svar, at Du vil giv os Ly;<br />
Da faae vi varme ti(l) fra Kongens Mildheds-sky”. 80<br />
I festarrangørernes ønske om indførelsen af Italiens kunster synes der implicit at ligge<br />
en forhåbning om etablering af en ny version af bille<strong>dk</strong>unsten, funderet i de ved den<br />
77 Jf. Meldahl, Johansen 1904 pp. 15-16, Theimann 1980 pp. 24-25, Weimarck 1996 p. 112.<br />
78 Jf. Meldahl, Johansen 1904 pp. 16-17, Weimarck 1996 pp. 113-115. Maratta var en tidens førende italienske bille<strong>dk</strong>unstnere<br />
og Accademia di San Lucas principe.<br />
79 Jf. Meldahl, Johansen 1904 pp. 10-14, Theimann 1980 pp. 66-67, Thorlacius-Ussing 1954 pp. 6-7, Weimarck<br />
1996 pp. 111-113. Datidens aviser omtaler initiativet som et akademi. Ordets anvendelse synes at ligne den, der<br />
nævnes afslutningsvis i note 36. Foruden Hendrik Krock talte gruppen: billedhuggeren Thomas Quellinus og<br />
malerne Wilken Ribolt, Jacob Coning, Otto de Willars og Georg Saleman.<br />
80 Ved den såkaldte “Sanct Lukas Fest” var opstillet en række skulpturelle personifikationer af Architectonica,<br />
Musica, Arithmetica, Pictoria, Statuaria og Astronomia. Denne kontekst synes klart at demonstrere, at arrangørernes<br />
bestræbelse var en overskridelse af den daværende, primært håndværksmæssige situation, eks. synes den<br />
markerede affinitet mellem bille<strong>dk</strong>unst og astronomi, at plædere for en bille<strong>dk</strong>unstnerisk aspiration mod det<br />
sublime (jf. eks. Michael Levey: The Painter Depicted: Painters as a Subject in Painting. London, Thames & Hudson,<br />
1981, p. 26). Datidens progressive bille<strong>dk</strong>unstnere var særdeles bevidste om kongemagtens betydning for<br />
deres initiativers succes. Som den tyske bille<strong>dk</strong>unstner Joachim von Sandrart skriver i et vers fra 1675 om den<br />
engelske hofmaler Peter Lely: “Was reimet sich auf Wahre Kunst? Her Lilli saget: Königsgunst” (Warnke 1993<br />
p. 74).<br />
36