Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
litet, i den moderne forståelse af ordet, var langt fra kernen i datidens hofkunst, hvor<br />
hovedmålet var beherskelse af de anerkendte repræsentationsformler; en praksis som<br />
senere tider ofte har beskrevet som tilgrænsende den direkte kopi. 68 Det bør samtidig<br />
erindres, at der i tiden før Det danske Kunstakademi ikke eksisterede et uddannelses-<br />
mæssigt alternativ til den af <strong>lav</strong>smestre og til dels frimestre praktiserede mesterlære,<br />
og at uddannelsesbaggrunden for <strong>lav</strong>skunstnere og hofkunstnere således ofte var den<br />
samme. 69 Et alternativ på denne front var en absolut nødvendighed i skabelsen af en<br />
utvetydig og permanent grænse mellem kunstner og håndværker.<br />
▪ Sociale positioner<br />
Beklageligvis er der ikke inden for dansk kunsthistorie foretaget større behandlinger<br />
af danske bille<strong>dk</strong>unstneres sociale stilling i tiden op til etableringen af Det danske<br />
Kunstakademi, men værende et randområde i både geografisk og kulturel forstand er<br />
der ikke meget, som taler for, at vilkårene har været bedre end i resten af Europa, sna-<br />
rere tværtimod. 70 Det synes sikkert, at <strong>lav</strong>skunstnere, som en del af byernes hånd-<br />
værksmiljø, har hørt til samfundets <strong>lav</strong>ere klasser, og at manglen på en utvetydig dis-<br />
tinktion mellem bille<strong>dk</strong>unstnere i <strong>lav</strong> og ved hof har haft betydning vedrørende hof-<br />
kunstnernes sociale anseelse. 71 Hoffets bille<strong>dk</strong>unstnere led under, at der i opfattelsen<br />
af deres erhverv lå en nedarvet mistillid grundet dets traditionelle status som meka-<br />
nisk kunst, og at de i en historisk og ofte reel sammenhæng var forbundet med er-<br />
hvervets renlivet mekaniske udøvere. Den generelt større agtelse, som hofkunstnere<br />
68 Den mest velrenommerede bille<strong>dk</strong>unstner i første halvdel af det 18. årh., hofmaleren Hendrik Krock, baserede<br />
sit arbejde på særligt italienske forbilleder i en sådan grad, at eftertiden ofte har beskrevet ham som plagiator<br />
(jf. Theimann 1980 p. 60, 71-72). Hofkunstnernes praksis måtte sædvanligvis efterleve en række normer og<br />
regler, og der er således tale om en forskel i relation til <strong>lav</strong>skunstnerne inden for et, i moderne øjne, snævert<br />
spektrum. Samtidig bør man være opmærksom på, at datidens forståelse vedr. det personlige engagement blev<br />
ført på radikalt anderledes præmisser end i dag (jf. eks. Poulsen, Lassen, Danielsen 1973 p. 354). Fri kunst var<br />
langt fra ensbetydende med, at alt lod sig gøre. Spørgsmålet om “originalitet” er ligeledes centralt i den akademiske<br />
praksis og vil blive omtalt senere hen.<br />
69 Jf. Berg 1922 p. 8. Eks. måtte det største kunstnernavn i første halvdel af. d. 18. årh., Hendrik Krock, og det<br />
største kunstnernavn i anden halvdel af d. 18. årh., Nicolai Abraham Abildgaard, begge indlede deres bille<strong>dk</strong>unstneriske<br />
uddannelse som elever hos beskedne malere.<br />
70 Fraværet af behandling kan ikke blot tilskrives manglende interesse. Det nævnes ofte, at det er sparsomt med<br />
klare vidnesbyrd angående situationen for datidens bille<strong>dk</strong>unstnere. Der er foretaget en del mindre etnologiskhistoriske<br />
studier vedr. bille<strong>dk</strong>unstneres sociale position, der dog stort set eksklusivt fokuserer på den “ukunstneriske”<br />
del af udøverne.<br />
71 Jf. Degn, Dübeck 1983 p. 97, Dybdahl, Dübeck 1983 pp. 39-64, Nyborg 1990 pp. 157, 164.<br />
34