Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
3.2. Den danske flanke. Kunstnerens genese<br />
▪ Den præakademiske bille<strong>dk</strong>unst i Danmark<br />
Som det er tilfældet i Frankrig, synes relationen mellem hofkunstnere og <strong>lav</strong>svæsen<br />
særdeles central i forståelsen af danske bille<strong>dk</strong>unstneriske bestræbelser vedrørende<br />
etablering af et kunstakademi. Ikke som en relation mellem kunstnere og håndværke-<br />
re, men som det konfliktuelle forhold, der motiverede denne differentiering. Som tid-<br />
ligere påpeget er dikotomien mellem kunstner og håndværker en mere moderne fore-<br />
teelse, hvis retrospektive applikation på tiden før Det danske Kunstakademi leder til<br />
en risikabel anakronisme. Man bør se hinsides denne linie og i stedet fokusere på de<br />
diskursive stridigheder, der medvirkede til at instituere den, bl.a. ved etablering af et<br />
kunstakademi. Ved denne optik, vil det følgende afsnit fokusere på den danske situa-<br />
tion for malerkunsten i perioden op til etableringen af Det danske Kunstakademi.<br />
I denne periode eksisterede en graduering vedrørende de bille<strong>dk</strong>unstneriske ud-<br />
øvere, mere udtalt i de større end i de mindre byer, men endnu ingen fundamental<br />
distinktion i stil med kunstner vs. håndværker. 61 Foruden hovedprædikatet “maler”,<br />
opererede man med en række erhvervsbetegnelser, hvor især contrafejere (af fransk<br />
contrefait, efterligning) og skildrere, med deres henvisning til bille<strong>dk</strong>unstnerisk imita-<br />
tion, kredsede om, hvad man i dag ville benævne kunstnerisk aktivitet, i samtiden<br />
primært portrætmaleri. Den figurative malepraksis var dog ikke et fremmed aspekt<br />
for datidens “håndværkere”. 62 Malernes beskæftigelse var generelt særdeles ekstensiv<br />
og tilpasningsvillig i relation til de forhåndenværende behov, og bille<strong>dk</strong>unst var et<br />
klart deklareret aspekt inden for <strong>lav</strong>ssystemet, hvilket Det københavnske Maler<strong>lav</strong>s<br />
segl fra år 1622 illustrerer (fig. 2). Det figurative maleris centrale placering i <strong>lav</strong>skunst-<br />
neres praksis observeres tillige i fordringerne til mesterstykker fra år 1684, som be-<br />
kendtgjorde, at kandidaten måtte udføre “en gejstlig eller verdslig historie” samt “et<br />
61 Samtidig med at specialiseringen var størst i de større byer, var det også her, at <strong>lav</strong>ene havde basis, stod stærkest<br />
og dermed bevirkede en slags koheræns blandt byens malere, hvilket gør det rimeligt at antage, at spørgsmålet<br />
om forskel må være blevet modvirket af en vis institueret enshed. Som det straks vil blive påvist, indbefattede<br />
<strong>lav</strong>et både den finere og grovere malepraksis. År 1700 var der veletablerede maler<strong>lav</strong> i København, Ålborg<br />
og Flensborg, og 1704 grundlagdes et <strong>lav</strong> i Odense (jf. Degn, Dübeck 1983 pp. 239-241). Desuden er der eksempler<br />
på, at malere i andre byer var organiseret inden for andre <strong>lav</strong>.<br />
62 Jf. Berg 1922 pp. 7-8, Johannsen, Johannsen 1993 p. 27, Nyborg 1990, Poulsen 1982 pp. 247, 254-257.<br />
32