Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Akademiets hovedbestræbelse var en “renovatio” af bille<strong>dk</strong>unstens anseelse, dvs.<br />
en genskabelse af den position, man mente, den besad i antikken, eller som det for-<br />
muleredes i bønskriftet til Ludvig XIV: “... in order to be restored to their true status;<br />
to become such as they were in the time of Alexander in the Academy of Athens,<br />
when, as everyone knows, they occupied the first ranks among the liberal arts”; en be-<br />
stræbelse som pointeredes ved Akademiets motto: Libertas artium restituta. 49 Billed-<br />
kunstens sociale anseelse i Frankrig i første halvdel af det 17. århundrede var generelt<br />
set <strong>lav</strong>. I registreringen af Paris’ arts et métiers blev malere og billedhuggere traditio-<br />
nelt placeret i den tredje ud af fem professionsklasser, kaldet les métiers médiocres,<br />
sammen med erhverv som svineslagtere, møllere og urmagere, og inden for de dan-<br />
nede kredse nød litteraturen langt større respekt end bille<strong>dk</strong>unsten. 50 Dog var interes-<br />
sen for bille<strong>dk</strong>unst stigende, hvilket, tillige med en øget økonomisk velstand, skabte<br />
favorable omstændigheder for Akademiets bestræbelser. 51<br />
Modsætningen mellem akademi og <strong>lav</strong> var i høj grad strukturerende for den di-<br />
skurs, der udfoldedes omkring etableringen af Det franske Kunstakademi. Fremskri-<br />
velsen af forholdet mellem den bille<strong>dk</strong>unstner, som de akademiske bestræbelser pro-<br />
tegerede, og den bille<strong>dk</strong>unstner, som <strong>lav</strong>ssystemet mentes at repræsentere, tog ofte<br />
form af en meget skematisk positiv-negativ polarisering, for derved at fastsætte en<br />
klar distinktion mellem de to kategorier. 52 Kobberstikkeren Abraham Bosse, der siden<br />
hen blev perspektivprofessor ved Kunstakademiet, anskueliggør i et stik fra ca. år<br />
Painting” i: Hargrove 1990 p. 29, Linda Walsh: “Charles Le Brun, ‘art dictator of France’” i: Perry, Cunningham<br />
1999 pp. 91-92, Weyl 1989 pp. 205-207.<br />
49 Harrison, Wood, Gaiger 2000 p. 81, Barasch 1985 p. 338. Forespørgslen vedr. etableringen af et kunstakademi<br />
blev foretaget af Martin de Charmois, tidligere sekretær til den franske ambassadør i Rom, hvilket indikerer, at<br />
der på daværende tidspunkt ikke eksisterede en subjektposition inden for den hofbille<strong>dk</strong>unstneriske diskurs<br />
med synderlig social autoritet.<br />
50 Jf. Antoine Schnapper: “The Debut of the Royal Academy of Painting” i: Hargrove 1990 p. 29, Posner 1993 p.<br />
585, Weyl 1989 pp. 206-207. Kunstteoretikeren Roland Fréart de Chambray udlagde i 1662 bille<strong>dk</strong>unstens status<br />
som: “... it is now reduc’d and reckon’d amongst the most vulgar Trades ...” (Harrison, Wood, Gaiger 2000 p.<br />
92).<br />
51 Jf. Duro 1997 p. 31, Antoine Schnapper: “The Debut of the Royal Academy of Painting” i: Hargrove 1990 p.<br />
29, Weyl 1989 p. 206. Samling af maleri i Frankrig vandt for alvor frem i årtierne efter ca. 1630 (Posner 1993 p.<br />
588, Sveen 1995 p. 29). Samtidig blev den anerkendelse, som de franske malere Simon Vouet og Nicolas Poussin<br />
havde opnået i løbet af første halvdel af d. 17. årh., en inspirationskilde for andre bille<strong>dk</strong>unstnere.<br />
52 Den fremskrevne forskelsættelse tillige med en række hierarkiseringer, der synes at ligge latent i de tidlige<br />
bestræbelser, eks. omkring genrer, bliver først for alvor akademisk praksis i 1660’erne (Posner 1993 p. 585, Antoine<br />
Schnapper: “The Debut of the Royal Academy of Painting” i: Hargrove 1990 pp. 33-34).<br />
29