Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
dereført og videreudviklet i middelalderen og fortsatte i de efterfølgende århundre-<br />
der med at sætte sig dybe spor vedrørende evalueringen af forskellige kunster. 39<br />
Bestræbelsen på at højne bille<strong>dk</strong>unstens anseelse observeres eks. i navngivningen<br />
af det tidlige Accademia del Disegno. Ved at benævne det akademi forbandt man in-<br />
stitutionen med det humanistisk-intellektuelle miljø, og ved at centrere det om et fo-<br />
kus på disegno signalerede man, at bille<strong>dk</strong>unst er funderet i en intellektuel, kreativ ak-<br />
tivitet. 40 Samtidig tilkendegav kunstakademiets praksis, derunder dets undervisnings-<br />
praksis med et øget fokus på teoretisk skoling, at det var en institution, der repræsen-<br />
terede og uddannede individer, som bedrev en fri kunst.<br />
Trods den geografiske-periodiske variation i udlægningen af bille<strong>dk</strong>unstens og bil-<br />
le<strong>dk</strong>unstnernes berettigelse til en højere social status, synes der at være nogle generel-<br />
le karakteristika grundet den basale bestræbelse på at italesætte bille<strong>dk</strong>unst som en fri<br />
frem for mekanisk kunstart; en række diskursive strategier vedrørende opgradering<br />
af bille<strong>dk</strong>unst og bille<strong>dk</strong>unstner, som den kunstakademiske institution på varierende<br />
vis forsøgte at institutionalisere og derved gøre til anerkendt teori og praksis. Billed-<br />
kunstens revaluering forsøgtes bl.a. opnået ved en association med uantasteligt frie<br />
kunster, som eks. poesi, retorik, musik, <strong>fil</strong>osofi, matematik, eller ved iscenesættelse af<br />
en glorværdig fortid, hvor eks. antikkens bille<strong>dk</strong>unstner indvævedes i en narrativ<br />
tænkning, der lancerede ham i en mere positiv-mytisk version, end kilderne reelt gav<br />
belæg for. 41<br />
39 Ordet “kunster” dækkede tidligere over en bred, varieret mængde tillærte færdigheder eller fag og var ikke<br />
som i dag særligt knyttet til den æstetik-faglige praksis. I antikken bestemtes de syv frie kunster, og disse suppleredes<br />
under middelalderen med de syv mekaniske kunster, hvoriblandt eks. arkitektur tillige med visse<br />
grene af bille<strong>dk</strong>unst og skulptur placeredes som en underafdeling af armatura, dvs. fremstillingen af udrustning.<br />
Fag relateret til den moderne forståelse af kunster fandtes spredt blandt, hvad man i dag ville kalde, diverse<br />
videnskaber, håndværk og andre menneskelige aktiviteter (Kristeller 1951 pp. 505-508). Med tiden udfordredes<br />
de antikke modeller af anderledes kategoriseringer.<br />
40 Disegno er ifølge Giorgio Vasari, hovedmanden bag Accademia del Disegno: “... an apparent expression and<br />
declaration of the concetto [or judgment] that is held in the mind and of that which, to say the same thing, has<br />
been imagined in the intellect and fabricated in the idea.” (Goldstein 1996 p. 14). Kunstteoretiske begreber, som<br />
det italienske: disegno, eller franske: dessin, dannede klangbund for etableringen af den kunstakademiske institution<br />
(jf. Barasch 1985 pp. 218-219, Goldstein 1996 pp. 17, 31, Pevsner 1940 pp. 43-44).<br />
41 Antikken var en ekstrem vigtig autoritet. Derfor blev antikke kilder, som fortællingen om bille<strong>dk</strong>unstneren<br />
Apelles og Alexander den Store eller Horats lignelse mellem bille<strong>dk</strong>unst og digtekunst: Ut pictura poesis (jf. Lee<br />
1940), anvendt igen og igen i bestræbelsen på forbedringen af bille<strong>dk</strong>unstens position (jf. Barasch 1985 p. 177).<br />
26