Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
atriske anstalter, fængsler, fabrikker, militærkaserner etc. og derved på institutionens<br />
kontrollerende, overvågende effekt, beskæftiger Bourdieu sig i højere grad med over-<br />
klassekulturen, bl.a. universiteter, eliteskoler, kunstinstitutionen etc., og har mere blik<br />
for subjektiveringens “berigende” effekt, dets distinktive aspekt. Bourdieu interesse-<br />
rer sig for kampen mellem sociale segmenter, den symbolske vold, der er i relationen<br />
mellem forskelligartede dispositioner, habituser. Således tager han udgangspunk i en<br />
social mangfoldighed, en mængde sociale felter, mens Foucault primært fokuserer på<br />
den hele socialitet. I det omfang Foucault beskæftiger sig med sociale kampe er det<br />
for at lokalisere herkomsten af noget, der siden hen bliver en generel historisk hori-<br />
sont. Når Foucault fremstiller eks. disciplineringen, drejer forholdet sig først og frem-<br />
mest om håndteringen af generelle problemer og sekundært om kampen mellem for-<br />
skellige sociale grupperinger. I spørgsmålet om kunstakademiet synes det væsentligt<br />
at medtænke det distinktive aspekt, hvorledes der sondres og hierarkiseres mellem<br />
forskellige bille<strong>dk</strong>unstneriske praksiser.<br />
Bourdieu har leveret omfattende studier i den symbolske, klassificerende praksis’<br />
magtaspekt. Evnen til gennemtrumfe sin opfattelse af, hvad der er korrekt, efterstræ-<br />
belsesværdigt, betegner han som symbolsk magt eller vold. Denne kompetence hæn-<br />
ger sammen med individets såkaldte kapital, dvs. den samfundsstatus ve<strong>dk</strong>ommende<br />
kan gøre krav på. Den symbolske magt funderes på evnen til at indgive samfundet en<br />
bestemt klassifikationsmatrice, dvs. evnen til at disponere individer for at opfatte ver-<br />
den på en bestemt facon.<br />
Dette teoretiske standpunkt har ledt til en omfangsrig beskæftigelse med den rolle<br />
som kulturelle praksiser, producenter og institutioner spiller i opretholdelsen af sam-<br />
fundets dominansrelationer. Bourdieu argumenterer for, at symbolske systemer udfø-<br />
rer tre sammenhængende men dog distinkte funktioner, som er kognition, kommuni-<br />
kation og social differentiering. Symbolske systemer er både strukturerende og struk-<br />
turerede strukturer, dvs. videns- og kommunikationsinstrumenter, men vigtigst af alt<br />
er de instrumenter for dominans. Bourdieu kombinerer derved konstruktivistiske og<br />
strukturalistiske perspektiver i en teori om symbolsk magt, der lægger vægt på den<br />
20