Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
talité”, der fokuserer på spændingsfeltet mellem politik og etik, dvs. overordnet ledel-<br />
se eller regering og så individets egen subjektiveringspraksis. 25 Begrebet knytter sær-<br />
ligt an til den regeringskunst, der dannedes i sammenhæng med den moderne territo-<br />
rialstats etablering i det 16. og 17. århundrede, og som i det 18. århundrede manifeste-<br />
rede sig i en række statsvidenskaber, inden for det tyske kulturområde kaldet kame-<br />
ralvidenskaber, der teoretiserede over befolkningens optimering eller, ifølge professor<br />
ved Sorø Akademi Jens Schielderup Sneedorff, er: “de Videnskaber, der lærer os at<br />
bestyre vore Handlinger til Selskabets Bedste”. 26 Det praktiske korrelat til disse viden-<br />
skaber var politiet, der havde til formål at forøge statens ressourcer og kræfter. 27 Såle-<br />
des betragtes individets selvforhold i sammenhæng med historiske, sociale systemer,<br />
den bestemte normativitet. Disciplinen kan ses som et element i denne bredere palet<br />
af styringsmekanismer. Jeg vil ikke primært benytte Foucaults historiske analyse af<br />
det 18. århundredes styringsrationalitet, men derimod tage udgangspunkt i den mere<br />
overordnede behandling af moralen, særligt som den udfoldes i forbindelse med be-<br />
skrivelsen af antikke selvpraksiser. 28 Denne fremstilling har inspireret specialets stu-<br />
dier af kunstnerisk moral.<br />
Foucaults behandling af moral afdækker, hvorledes individet historisk set har for-<br />
met sig selv, gjort sit selv til genstand for moralsk problematisering. Enhver moral in-<br />
volverer et adfærdskodeks, en vurdering af den faktiske adfærds overensstemmelse<br />
med kodeksen og et subjekt, der er genstand for et selvarbejde, hvilket betegnes etik.<br />
Fokus ligger særligt på moralens praktiske udfoldelse, dvs. selvarbejdet. På baggrund<br />
af en bestemt problematisering af adfærden, forsøger individet ved særlige teknikker<br />
at præge sig selv, derved udarbejdende en moralsk væremåde. Den moralske praksis<br />
er ikke indskrænket til teoretiske formuleringer og simpel overholdelse af regler, men<br />
indebærer et omfattende selvarbejde, hvorved individet konstituerer sig som moralsk<br />
25 “Gouvernementalité” er en neologisme udledt af ordet “gouvernement”, dvs. regering eller ledelse.<br />
26 Jørgensen 1972 p. 166. Vedr. tidens kameralvidenskaber, jf. Dean 2006 pp. 156 ff, Korsgaard 1997 pp. 82-83.<br />
27 Begrebet “politi” havde i d. 18. årh. en anden betydning, end det har i dag. Der var ikke tale om et korps, der<br />
skulle opretholde lov og orden, men derimod om et forvaltningsapparat, der regulerede bredt og med et positivt,<br />
progressivt sigte, dvs. der forsøgte at optimere den sociale orden. Jf. Dean 2006 pp. 155 ff, Foucault 2002a<br />
pp. 103 ff, Foucault 2008 pp. 338 ff, Raffnsøe 2002 pp. 270 ff.<br />
28 Jf. Foucault 2004 pp. 34 ff.<br />
17