Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
vets direkte, åbenbare bestemmelse, men samtidig aktivere en særlig form for kunst-<br />
nerisk udøvelse, en bestemt kunstnerisk kurs.<br />
Den kunstakademiske institution var et svar på problemstillingen: Hvorledes sty-<br />
rer man en fri kunst? I denne sammenhæng synes disciplinen at have en fremtræden-<br />
de rolle. Den nøje, kontrollerede strukturering af elevens kunstneriske forhold moti-<br />
verede en bestemt væremåde, dvs. sikrede den akademikunstneriske anskuelse. Re-<br />
guleringen af tid og rum fæstnede sig i kroppen og blev afsætspunkt for den kunstne-<br />
riske praksis. Disciplinen synes at være mest intensiv, fokuseret i den tidlige fase af<br />
uddannelsen. Med tiden løsnedes grebet, men fundamentet for denne kunstneriske<br />
“frisættelse” var en kropslig disciplinering, der ansporede en særlig adfærd.<br />
▪ Selvledelse<br />
Det rent disciplinære perspektiv har dets mangler i forhold til en behandling af kunst-<br />
akademiets styringspraksis. Der er trods alt tale om en forholdsvis simpel magtrelati-<br />
on, hvor utilslørede, åbenbare styrkeforhold bevæger subjektiveringen. Det formår at<br />
lægge et fundament, men synes ikke tilstrækkeligt i fremstillingen af den kunstneri-<br />
ske ledelse. Disciplinen er for alvor interessant i de tilstande, hvor der forekommer en<br />
sløring af magtforholdet, hvor subjektet selv påtager sig styringens administration,<br />
dvs. ubemærket leder sig selv. Kunstneren er tiltænkt en position som relativt uaf-<br />
hængigt individ, en selvstændig, selvberoende skaber, hvilket gør det formålstjenligt<br />
at inddrage andre aspekter i Foucaults behandling af selvledelsen.<br />
Jeg vil derfor fremdrage Foucaults fremstilling af moralske forhold og dertil knyt-<br />
tede selvpraksiser. Moral skal i denne sammenhæng forstås bredt, dvs. som forestil-<br />
linger om den rette adfærd, gode væremåde snarere end den specialiserede, fag<strong>fil</strong>oso-<br />
fiske beskæftigelse. Foucaults studier i den sene del af forfatterskabet vedrører i høj<br />
grad forbindelsen mellem overordnede styresystemer og individets selvudfoldelse af<br />
ledelsen. Således analyseres styringsrationaliteten inden for en række samfundsfor-<br />
mationer. Foucault behandler bl.a. antikkens problematisering af nydelsesforholdet,<br />
det kristne pastorats ledelsesformer og den statslige socialomsorg, som den fremtræ-<br />
der i det 18. og 19. århundrede. I denne kontekst udvikledes begrebet “gouvernemen-<br />
16