Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
af individets forhold bliver et princip for identiteten. Man opnår en situation, hvor<br />
individet forstår sin position ud fra systemets logik, hvilket leder til en selvforvalt-<br />
ning af subjektiveringen, dvs. en stræben efter den normative adfærd.<br />
Foucault tager udgangspunkt i franske forhold, men fremstillingen er også anven-<br />
delig i relation til tidens danske omstændigheder. Det 18. århundredes Danmark var<br />
blandt Europas absolut mest militaristiske, bureaukratiske samfund, ifølge nogen hi-<br />
storikere kun overgået af Preussen. 18 Med afsæt i en stærk centralmagt udfoldedes en<br />
fundamental samfundsreformering, der bl.a. manifesterede sig tydeligt inden for mili-<br />
tær, fængselsvæsen, hospitalsvæsen og skolevæsen. Den dag i dag ses monumenterne<br />
over denne transformation. 19 Samtiden var opmærksom på potentialet i denne om-<br />
lægning, eks. anbefalede Ludvig Holberg år 1715 kongens regering, at: “...giøre saa-<br />
danne Love, som tiene til det gemeene Beste, indrette saadan Disciplin, at Borgerne<br />
beqvemme sig til at leve efter Lovene, ikke saa meget af Frygt for Straf, som af Skik og<br />
Saedvane...”. 20 Her udlægges essensen i overgangen fra tidligere tiders feudale magt-<br />
form, der fungerede ved den frygtindgydende, spektakulære pinestraf, til den disci-<br />
plinære magt, der gjorde adfærden instinktiv, gjorde den rette praksis til skik og sæd-<br />
vane. Således indtræder en omfattende disciplinering i det 18. århundredes Danmark.<br />
Som sagt bliver disciplinen i løbet af det 18. århundrede den dominerende sociale<br />
logik, en magtøkonomi, der manifesterer sig bredt i samfundet. Som jeg vil forsøge at<br />
anskueliggøre, indbefatter periodens kunstakademiske uddannelse også et klart di-<br />
sciplinært aspekt. Det bør pointeres, at jeg langt fra er den første kunsthistoriker, der<br />
har bemærket en disciplinær dimension i tidens bille<strong>dk</strong>unstneriske uddannelse. 21 Den<br />
oprindelige inspiration for mine overvejelser var nogle betragtninger, som Foucault<br />
18 Knudsen 1993 pp. 21, 23 ff. Den danske enevoldsmagt stod stærkt. Statsapparatet var efter periodens målestok<br />
stort, og på nogle områder Europas mest moderne.<br />
19 Eks. Det kongelige Frederiks Hospital (nu Kunstindustrimuseet) fra 1752-54, der var Danmarks første behandlingshospital,<br />
eller Sølvgades Kaserne (nu DSBs hove<strong>dk</strong>ontor) fra 1765-71, der var den første store kaserne,<br />
og som afviklede den private in<strong>dk</strong>vartering af soldater.<br />
20 Ludvig Holberg: Naturens og Folke‐Rettens Kundskab. Citeret efter Værker i tolv bind. Bind I. København, Rosenkilde<br />
og Bagger, 1969, udg. af Frederik Julius Billeskov Jansen, p. 312.<br />
21 Jf. bl.a. Benhamou 1993 p. 9, Dickel 1987 p. 261, Plank 1999 p. 120. Disse tre tilfælde bemærker det disciplinære<br />
aspekt i tidens tegneundervisning.<br />
14