Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
stens velgørende effekt. 319 Den ægte, korrekte kunstanskuelse synes dog uden for me-<br />
nigmands rækkevidde, eftersom hans tilværelse var bundet til materielle, praktiske<br />
forhold. At være indspundet i hverdagslivets materialitet var en fundamental brist i<br />
relation til kunstbetragtningen. Som Winckelmann skrev om muligheden for at føle<br />
det kunstskønne: “Dieser Vorschlag aber ist, wie dieser Entwurf, nicht für junge Leu-<br />
te, welche nur um ihr nothdürftiges Brod lernen, und weiter nicht hinaus denken<br />
können, welches sich von selbst verstehet, Sondern für die, welche, nebst der Fähig-<br />
keit, Mittel, Gelegenheit und Muße haben, und diese ist sonderlich nöthig. Denn die<br />
Betrachtung der Werke der Kunst ist, wie Plinius sagt, für müßige Menschen, das ist,<br />
die nicht den ganzen Tag ein schweres und unfruchtbares Feld zu bauen verdammet<br />
find”. 320 Den jævne mands partikulære perspektiv, binding til kropsligt, mekanisk ar-<br />
bejde, sanselige, nytteorienterede forhold til verden betød, at han stod uden for den<br />
æstetiske attitude, der fordrede evnen til at abstrahere, generalisere, indtræde i en hø-<br />
jere, universel position og derved uddrage sandheden om kunsten.<br />
Det rette kunstforhold stod i modsætning til folkets forlystelseskultur; kunsten var<br />
mere end, i Abildgaards ord, “sandselig Fornøielse eller Tidsfordriv”. 321 Akademiker-<br />
ne og de såkaldte kunstelskere lagde kraftig afstand til den indstilling, der tænkte bil-<br />
le<strong>dk</strong>unsten inden for sanselighedens, morskabens rammer. 322 Kunsten skulle tværti-<br />
mod, i Wiedewelts formulering: “... opvække Høyagtelse, og exprimere det store, som<br />
er egentlig den første og fornemste Sag udi Konsten til at indtage en Tilskuer”. 323<br />
Modsætningen mellem disse tilgange opleves i en radering fra år 1779 af den tone-<br />
angivende polsk-tyske maler, kobberstikker og senere hen direktør for Det berlinske<br />
319 Jf. Abildgaard 1786 pp. 10-11, Christensen 1999 p. 128, Hviid 1786 p. 6. Abildgaard siger bl.a.: “... at Kunsterne<br />
have en vigtig Indflydelse paa det menneskelige Selskab; at de forædle Følelserne; at Kunsterne ere et vigtigt<br />
Middel til at forekomme en stor Deel af den Fordærvelse, som ellers vilde i de store Stæder blive en Følge af det<br />
indespærrede Liv, og Udelukkelse fra den Leilighed, Landmanden dagligen haver til at faae Indtryk af det<br />
Skiønne i Naturen ...” (Christensen 1999 p. 128).<br />
320 Johann Joachim Winckelmann: Abhandlung von der Fähigkeit der Empfindung des Schönen in der Kunst, und dem<br />
Unterrichte in derselben. Dresden, Waltherischen Buchhandlung, 1763, p. 15. Vedr. den jævne befolknings manglende<br />
kunstsmag pga. dets materielle eksistens, jf. Barrell 1992 pp. 41-42, Bohls 1993 pp. 20-21, 30 ff, Cottom<br />
1981 p. 368.<br />
321 Christensen 1999 p. 128.<br />
322 Abildgaard taler bl.a. om “... den tænkende Tilskuer der icke betragter et Malerie som en broderet Klædning<br />
...” (Christensen 1999 p. 92), og digteren og kunstkritikeren Thomas Thaarup konstaterer bl.a., at kunsten “...<br />
forskaffer et Folk meget vigtigere Fordele end den blotte Morskab” (Thaarup 1785 p. 83).<br />
323 Wiedewelt 1762 p. 6.<br />
115