Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5. KUNSTAKADEMIET OG OFFENTLIGHEDEN<br />
De foregående afsnit har primært fokuseret på magtrelationer inden for det kunstne-<br />
riske felt, dvs. behandlet den akademiske institutions interne forhold. Det er blevet<br />
demonstreret, hvorledes kunstakademiet fremskrev en særlig kunstnerisk identitet og<br />
ved forskellige teknikker fremmede dens praktiske udfoldelse. Desuden er modstan-<br />
den over for den akademiske position blevet illustreret. Det følgende afsnit vil rette<br />
fokus mod Det danske Kunstakademis eksterne forhold, dvs. relationen til det omgi-<br />
vende samfund. Dette forhold åbner for et stort og komplekst emne, der kan lede<br />
mange veje. Man kunne således belyse relationen til eks. kongemagten eller periodens<br />
patriotiske-nationalistiske forestillinger. Jeg vil blot berøre et enkelt aspekt: Akademi-<br />
ets kunstudstillinger, navnlig de tre såkaldte “saloner”, der blev afholdt i sidste halv-<br />
del af det 18. århundrede. Spørgsmålet er igen: Hvorledes forsøgte Kunstakademiet at<br />
styre tidens kunstneriske praksis, derunder offentlighedens relation til kunsten?<br />
Akademiets udstillinger er de første danske offentligt tilgængelige kunstudstillin-<br />
ger. 285 Således er der tale om implementeringen af en ny social form og derfor også<br />
om en aktivitet, der endnu ikke besad de konventioner, faste forståelser etc., som man<br />
i dag naturligt tillægger den. De tidligste kunstudstillinger befandt sig i et uafklaret<br />
spændingsfelt, omgærdet af en række forskellige interesser og tilgange. I denne sam-<br />
menhæng måtte Kunstakademiet skabe afklaring, fastlægge formen i henhold til dets<br />
bestræbelser. Jeg vil fokusere på kunstakademikernes forsøg på at styre den offentlige<br />
kunstrelation. Det bør bemærkes, at offentligheden er en størrelse, der var under kon-<br />
struktion i den pågældende periode, bl.a. ved tiltag som kunstudstillinger. Akademi-<br />
ets aktivitet indgik i en større social praksis, hvor der fandtes støtte- og modstands-<br />
punkter til dets bestræbelser.<br />
285 Ud over Akademiets praksis var der i sidste halvdel af d. 18. årh. ingen offentlige kunstudstillinger, i det<br />
mindste i begrebets moderne forstand. Det kgl. Billedgalleri blev ganske vist officielt offentligt tilgængeligt under<br />
Struensee, men har i praksis været forbeholdt samfundets elite (jf. Engbjerg 2005 p. 125). Egentlig offentlig<br />
tilgængelighed indtraf først i 1820’erne (jf. Meldahl 1906 p. 32, Kasper Monrad: “Privatsamlingernes betydning<br />
for kunstmuseerne - historisk set” i: Kunst og Museum, 19. årg., 1984 p. 7). År 1804 og 1805 åbnedes Moltkes og<br />
Wests privatsamlinger, men før den tid var Kunstakademiets udstillinger de eneste opvisninger af bille<strong>dk</strong>unst<br />
for menigmand (jf. Meldahl 1906 p. 32, Kasper Monrad: “Privatsamlingernes betydning for kunstmuseerne -<br />
historisk set” i: Kunst og Museum, 19. årg., 1984 pp. 7-9).<br />
106