Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2. TEORI OG METODE<br />
I udsøgningen af en teoretisk-metodisk ramme er den franske <strong>fil</strong>osof Michel Foucault<br />
(1926-1984) på mange måder et oplagt valg. Foucault har leveret omfattende studier i<br />
institutionelle magtforhold og styringsrelationer og anses i dag for en af de ledende<br />
tænkere på området. Desuden fokuserer hans værker ofte på samfundsforholdene i<br />
sidste halvdel af det 18. århundrede. Således giver dette forfatterskab en række træf-<br />
fende impulser i relation til den opstillede problemformulering.<br />
2.1. Foucault. Styringens kunst<br />
Foucault var en alsidig <strong>fil</strong>osof. Jeg vil primært koncentrere mig om hans fremstillinger<br />
af magt. Mit fokus er særligt på den senere del af forfatterskabet, hvor spørgsmålet<br />
om social styring står særdeles centralt.<br />
En præsentation af Foucaults teori og metode er en særdeles vanskelig, for ikke at<br />
sige umulig opgave. Forfatterskabet rummer så megen teoretisk-metodisk variation<br />
og divergens, at det synes omsonst at tale om en egentlig teori og metode. Om noget<br />
udfoldes den teoretisk-metodiske tilgang netop i den konstante forskydning af sam-<br />
me. Foucault er simpelthen for bevidst usystematisk, for nonchalant med egne pro-<br />
gramudspil til, at der aftegnes en klar, sammenhængende teori. Manglen på en over-<br />
ordnet teoretisk-metodisk indfatning hænger sammen med Foucaults modvilje over<br />
for store, forkromede totalteorier, der formår at gribe alle tænkelige scenarier, der er<br />
applikable på alle sociale, historiske omstændigheder.<br />
Han skriver sig op imod de etablerede, dominante forståelsesrammer, der kende-<br />
tegnes ved fremførelsen af universelle kategorier, bl.a. humanismens essentialistiske<br />
subjektopfattelse, der funderes i forestillingen om en permanent, almenmenneskelig<br />
basis. Foucault derimod påpeger forholdenes historicitet, deres radikale variation og<br />
derfor også nødvendigheden af teoretiske forskydninger i studiet af forskellige gen-<br />
standsfelter.<br />
6