Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
de politiske, økonomiske kontroversers indvirkning på kunsten og i stedet skabe en<br />
orden, hvor kunsten kunne udvikles ideelt.<br />
Carstens var velbekendt med dette idékompleks grundet en omfattende læsning af<br />
kunstteoretisk litteratur. 271 På den baggrund kunne han spejle de ideelle fordringer i<br />
den faktiske praksis og angribe akademiet med dets egne værdier. Carstens tog den<br />
fulde konsekvens af de bestræbelser den akademiske institution var baseret på. Han<br />
gik skridtet videre og accepterede ikke kompromiser.<br />
Carstens’ modstand over for Det danske Kunstakademi blev bygget op omkring de<br />
førnævnte kunstnerisk krav. Han var eks. særdeles kritisk over for eftertegningen,<br />
den mekaniske repetition, der ikke gav rum for kreativ udfoldelse. I stedet for den fy-<br />
siske indøvelse, akademiets kunstneriske disciplinering af kroppen, anstillede Car-<br />
stens et nærmest åndeligt ritual, hvor han indoptog den ideelle form ved intens, time-<br />
lang beskuelse af de antikke skulpturer. 272 Han blev grebet af antikkernes overjordisk-<br />
hed og var skeptisk i forhold til de levende modeller, der var uful<strong>dk</strong>omne, kropslige.<br />
Spørgsmålet om det ideelle blev intensiveret på bekostning af det materielle, profane,<br />
i tråd med bl.a. Winckelmanns udsagn om “die gemeine Natur”, “Unvollkommen<br />
und gemein”. 273 Derudover favoriseredes tegningen i forhold til den mere fysiske ma-<br />
lepraksis. 274 Den strategi, hvorved de tidlige akademikere distancerede sig fra <strong>lav</strong>ssy-<br />
stemet, blev nu anvendt over for akademikerne selv. 275<br />
271 Carstens havde før indtrædelsen på Akademiet læst bl.a. Gérard de Lairesse, Charles Du Bos, Roger de Piles,<br />
Anton Raphael Mengs og Daniel Webb, jf. Drees 2000 pp. 31-32, Hannover 1913 p. 1078.<br />
272 Carstens beretter bl.a. om eftertegningen: “... Eftertegningen vilde ikke hjælpe mig til Noget, og naar jeg forsøgte<br />
det, forekom det mig, som blev min Følelse kold derved”, “... Eftertegning, som dog altid, ved den stærkeste<br />
Drift til Konsten, var mig imod, og syntes mig en uværdig maade at studere paa” og “... da jeg aldrig havde<br />
Lyst til Eftertegning ...” (Drees 2000 pp. 28, 34). Vedr. beskuelsen af de antikke skulpturer, jf. Drees 2000 pp.<br />
28, 30, Hannover 1913 p. 1080).<br />
273 Hannover 1913 p. 1082. Vedr. Carstens forhold til antikkerne, jf. Drees 2000 pp. 27-28, 30, Hannover 1913 pp.<br />
1080, 1082.<br />
274 Jf. Drees 2000 pp. 35-36, Hannover 1913 p. 1081.<br />
275 Et forhold som også Nikolaus Pevnser bemærker: “It seems a strange whim of history that all those denunciations<br />
- trade, not art; compulsion, not freedom; routine, not genius - which the first academicians and their<br />
forerunners had poured out over the guilds were now heaped upon academies. For the second time in the history<br />
of Europaen art, the artist condemned his ancestors and his native soil in order to obtain full emancipation”<br />
(Pevsner 1940 p. 204).<br />
101