Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
Speciale, PDF-fil, 4,2 MB (lav billedkvalitet) - nyklassicisme.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dette forhold er dog ikke ensbetydende med en ful<strong>dk</strong>ommen fastlæggelse af aka-<br />
demikunstnerens adfærd. Omstændighederne inkluderede en frihed, dvs. mulighe-<br />
den for en alternativ adfærd, og derved for modhandlinger til den etablerede orden.<br />
Forholdet bør opfattes som et åbent, strategisk felt, hvor akademideltagerne, i relation<br />
til institutionens forsøg på fastsættelse af handlingsrummet, besad et fundamentalt<br />
potentiale for afvigende handlinger, for en adfærd på andre præmisser, og således for<br />
en overskridelse af den dikterede sociale form.<br />
Modstand over for den dominerende praksis kunne fremkomme i alle afdelinger<br />
og niveauer af akademiet. Jeg vil begrænse mit fokus til den elevmæssige modstand<br />
og i den sammenhæng til det “kunstneriske afsnit”, dvs. den del, der relaterede sig<br />
specifikt til de kunstneriske omstændigheder. Jeg vil forsøge at belyse, hvorledes en<br />
ellers udpræget akademikunstnerisk forståelse kunne fungere som modstandspunkt<br />
til selve akademiet. Dette gøres ved et primært fokus på eleven Asmus Jacob Car-<br />
stens. 259<br />
Elever ved Det danske Kunstakademi var langt fra ful<strong>dk</strong>omment pacificerede stør-<br />
relser. Tværtimod var en betydelig del ikke så lidt uregerlige. Dette gjaldt i særdeles-<br />
hed de <strong>lav</strong>ere klasser, som var domineret af en mængde håndværkerlærlinge og an-<br />
dre “ukunstneriske” personer, der ikke var bestemt til optagelse i de øvre klasser og<br />
derved i kunstnernes rækker. 260 Denne uregerlighed var en form for modstand over<br />
for Akademiets praksis, men var ikke specifikt rettet mod dets kunstneriske forståel-<br />
se. Sammenstødet var nærmere et udtryk for en diskrepans mellem to erhvervskultu-<br />
rer, der, som specialets indledende afsnit har anskueliggjort, i høj grad var modpoler.<br />
De var blevet sammenbragt ved Kunstakademiet, grundet den statslige ledelses nytte-<br />
<strong>fil</strong>osofiske perspektiv.<br />
259 Jeg er i denne sammenhæng særligt inspireret af Foucaults behandling af former for modledelse inden for<br />
det middelalderlige pastorat, dvs. kirke. En inspirationskilde, der ikke er helt malplaceret, eftersom der var en<br />
vis religiøs undertone i den kunstakademiske praksis, jf. bl.a. forståelsen af antiksale som en slags helligdom. Jf.<br />
specielt Foucault 2008 pp. 205 ff.<br />
260 Kunstakademiet havde store disciplinære vanskeligheder med de såkaldte “akademidrenge”, dvs. eleverne i<br />
de <strong>lav</strong>ere klasser. De var svære at kontrollere under undervisningen, men var særligt frygtede, når de forlod<br />
Charlottenborg i store flokke. Denne scene indebar tit og ofte slagsmål og vandalisme. Bl.a. klagede professor<br />
Clemens over, at drengene under vinteren smadrede hans ruder med snebolde. Disse forhold blev ikke bedre<br />
af, at slottets portner solgte øl og brændevin til eleverne. Dette blev først forbudt 1807. Jf. Dybdahl, Dübeck<br />
1983 pp. 103-104, Meldahl 1906 pp. 32-33, Meldahl, Johansen 1904 pp. 142, 572-573, Saabye 1973 pp. 14-15.<br />
95