PET's overvågning af den yderste højrefløj 1945-1994
PET's overvågning af den yderste højrefløj 1945-1994
PET's overvågning af den yderste højrefløj 1945-1994
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Indledning<br />
re og for de danske partier og foreninger, som i 1930’erne havde repræsenteret<br />
højreekstremistiske synspunkter, en belastning i <strong>den</strong> danske offentligheds øjne.<br />
Mange <strong>af</strong> de le<strong>den</strong>de figurer på <strong>den</strong> <strong>yderste</strong> <strong>højrefløj</strong> − bl.a. DNSAP, men også<br />
blandt de østfrontfrivillige og i det tyske mindretal i Sønderjylland − blev som<br />
følge <strong>af</strong> retsopgøret efter besættelsen kriminaliseret og stigmatiseret som landssvigere.<br />
7 Som anført <strong>af</strong> historikeren John T. Lauridsen udviklede der sig <strong>af</strong> samme<br />
grund ikke nogen nynazisme <strong>af</strong> betydning efter <strong>1945</strong>, og myndighederne skønnede<br />
det heller ikke nødvendigt at forbyde Frits Clausens gamle parti, DNSAP,<br />
selv om det fra flere sider blev fremsat som et krav i <strong>1945</strong>. 8 Partiet var realiteten<br />
gået i opløsning <strong>af</strong> sig selv, selvom et løst nazistisk netværk stadig bestod.<br />
Ver<strong>den</strong>skrigen, erfaringerne fra de europæiske diktaturer og oplevelsen <strong>af</strong><br />
besættelsesti<strong>den</strong> udvidede og styrkede fundamentet for folkestyret og for de almene<br />
humanistiske og demokratiske principper i befolkningen. Den nationale<br />
mobilisering og <strong>den</strong> politiske oprustning bag demokratiet og bag det nordiske<br />
folkestyre markerede således i årene efter besættelsen en styrkelse og rodfæstelse<br />
<strong>af</strong> <strong>den</strong> demokratiske tanke, som derved rakte betydeligt videre og blev mere forankret<br />
i befolkningen, end <strong>den</strong> havde været i 1930’erne.<br />
Antisemitismen havde med nazismens jødeforfølgelser og masseudryddelser<br />
endegyldigt mistet sin appel ud over meget små segmenter <strong>af</strong> befolkningen.<br />
Aktionen mod de danske jøder og redningen <strong>af</strong> det store flertal fra deportation i<br />
oktober 1943 indgik efter krigen som et væsentligt element i <strong>den</strong> nationale i<strong>den</strong>titet<br />
og i <strong>den</strong> danske selvforståelse. Symptomatisk for <strong>den</strong>ne forståelse var <strong>den</strong><br />
udbredte vandrehistorie om, at kong Christian 10. skulle have båret jødearmbind<br />
med jødestjerne i protest. Dannelsen <strong>af</strong> staten Israel i 1948 og <strong>den</strong> nye stats overlevelseskamp<br />
blev da også i efterkrigsti<strong>den</strong> ombølget med stor folkelig sympati,<br />
som voksede i Seksdageskrigen i 1967, og som formentlig nåede sit højdepunkt,<br />
da Anker Jørgensen under oktoberkrigen i 1973, skønt han udtrykte forståelse<br />
for <strong>den</strong> arabiske sag, støttede Israel, ”…for landets naboer ønsker i virkelighe<strong>den</strong><br />
Israel flyttet ud i Middelhavet.” 9 Det nazistiske og antisemitiske segment i <strong>den</strong><br />
danske befolkning bestod således i de umiddelbare efterkrigsår for en stor dels<br />
vedkommende <strong>af</strong> borgere, som var blevet dømt for landssvigervirksomhed. En<br />
7 Retsopgøret er beskrevet i Ditlev Tamm, Retsopgøret efter besættelsen (Gyl<strong>den</strong>dal, 1997, 3. udgave).<br />
Se også John T. Lauridsen, Dansk nazisme, s. 401-425.<br />
8 John T. Lauridsen, Dansk nazisme, s. 450.<br />
9 Anker Jørgensen cit. i Nikolaj Petersen, Europæisk og globalt engagement 1973-2006, Dansk u<strong>den</strong>rigspolitisk<br />
historie, bind 6 (Gyl<strong>den</strong>dal, 2006), s. 82.<br />
PET’s <strong>overvågning</strong> <strong>af</strong> <strong>den</strong> <strong>yderste</strong> <strong>højrefløj</strong> <strong>1945</strong>-1989 13