You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
G L A D S A X E L Æ R E R F O R E N I N G<br />
Nr. 2 I April 2010<br />
• Nedtur<br />
• To skolekulturer mødes<br />
• Pædagogik med hovedet under armen<br />
• Opgør med den individualiserede skole
Thomas Agerskov<br />
Næstformand i GLF,<br />
medlem af fagligt udvalg<br />
thag@dlf.org<br />
Skriftlige henvendelser til 020@dlf.org<br />
Henrik Poulsen<br />
Formand for <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong><br />
og Hovedbestyrelsesmedlem<br />
hp@dlf.org<br />
Mette Fredensborg<br />
Formand for pædagogisk udvalg,<br />
medlem af koloniudvalg<br />
Ole Kobberup Larsen<br />
Webmaster, medlem af koloniudvalg<br />
og fagligt udvalg<br />
okla@dlf.org<br />
Nikolaj Dahlkild<br />
Formand for fagligt udvalg og<br />
medlem af pædagogisk udvalg<br />
Jeanette H. Christiansen<br />
Kredsbladsredaktør, presseansvarlig,<br />
formand for kolonierne og medlem af<br />
pædagogisk udvalg<br />
jeac@dlf.org<br />
John Rasmussen<br />
Medlem af pædagogisk udvalg og<br />
fagligt udvalg<br />
jras@dlf.org<br />
Rita Hagmann<br />
Sekretær<br />
riha@dlf.org<br />
Har du brug for en personlig samtale med råd og<br />
vejledning, er du velkommen til at ringe og aftale tid<br />
i lærerforeningen.<br />
Kontoret<br />
Stengårds Allé 197<br />
Tlf. 3956 5511 - Fax 3956 1648<br />
E-mail: 020@dlf.org<br />
www.glf.dk<br />
Åbent: Ma. - to. 9.00 - 15.00<br />
Fre. 9.00 - 13.00<br />
Sekretær Rita Hagmann<br />
Kolonierne Forretningsfører Emil Kestler træffes på kontoret onsdag<br />
og torsdag fra kl. 10 til 15<br />
Koloni- Gert Hermansen.<br />
kasserer Gironr. 805-8814.<br />
Kredsen er repræsenteret ved følgende bestyrelsesmedlemmer<br />
Skolerådet: Thomas Agerskov - Henrik Poulsen<br />
Med-systemet: Hovedudv.: Henrik Poulsen - Bkf-med: Poul Hansen<br />
Børneinst.: Lisbet H. Strachan<br />
Udviklingsrådet: John Rasmussen<br />
Tyverne udgives af<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> DLF kreds 20<br />
Redaktion: Jeanette H. Christiansen<br />
Bladet udkommer 5 gange årligt, med mulighed for<br />
ekstranumre.<br />
Stof til næste nummer af Tyverne<br />
Indhold nr. 2. april 2010<br />
Sats og tryk<br />
Grafia Design<br />
Vandtårnsvej 100<br />
2860 Søborg<br />
Oplag: 1453<br />
ISSN: 1396-7266<br />
Deadline er 14. maj 2010. Evt. senere aflevering kan aftales med redaktøren.<br />
Det vil være rart for os at have forhåndskendskab til indlæg – især hvis de kommer i sidste øjeblik.<br />
Debatindlæg og artikler modtages via e-mail. Medsend gerne fotos. Vi forbeholder os ret til at<br />
forkorte indsendte indlæg.<br />
Leder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
To skolekulturer mødes, og sød musik opstår . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
Pædagogik med hovedet under armen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
Mindeord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
Opgør med den individualiserede skole . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11-14<br />
Stor ros til arbejdsgruppen for deres ”rive-bide-kradse-skema” . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong>s volleyballturnering 2010 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18<br />
Generalforsamling 2010 i <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
Undskyld . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
Forside: Elever på Bagsværd Skole demonstrerer, hvordan den nye flotte gynge fungerer.<br />
Svanemærket tryksag 541-757
Nedtur<br />
Af Henrik Poulsen<br />
Det er i <strong>Gladsaxe</strong> gået galt med mange skolers<br />
økonomi i 2009. Et forbrug, der ligger 17 mio. kr.<br />
over de udmeldte budgetter, skal nedbringes.<br />
Hvem kender svaret eller svarene på spørgsmålet? Hvorfor?<br />
Er det:<br />
• Stigende lønudgifter grundet OK08?<br />
• Uigennemskuelige budgetudmeldinger, der kommer<br />
inde i budgetåret?<br />
• Den ny budgetmodel, der har flyttet rundt på resurserne?<br />
• Decentralisering af specialundervisningen med færre<br />
resurser?<br />
• Manglende lokal styring - upræcis budgetlægning?<br />
• Manglende budgetopfølgning – manglende rettidig<br />
omhu?<br />
• Svingende elevtal og dermed usikkert budgetgrundlag?<br />
• For ringe og for sen backup fra forvaltningen?<br />
• For få midler til opgaverne?<br />
Vi ville gerne kunne præsentere et svar, men kan kun pege<br />
på, at nogle af de ovenstående sætninger kan være plausible.<br />
Der er i forvaltningen nedsat en arbejdsgruppe, der skal<br />
udarbejde en rapport om miseren.<br />
Konsekvenserne bliver nu rullet ud over skolerne.<br />
Det bliver ren nedtur mange steder. Mange lærerstillinger<br />
bliver nedlagt. En meget stor gruppe på over 35 tidsbegrænsede<br />
ansatte lærere mister deres arbejde. En række<br />
fastansatte lærere skal indgå i forflyttelser til andre skoler.<br />
Heldigvis synes muligheden for afsked af fastansatte lærere<br />
afværget. Det faste lærerkorps skal på flere skoler tage sig<br />
af barselsvikariater o. lign., jobs som kan løbe ud i skoleårets<br />
løb, hvilket skaber usikkerhed om jobmulighederne<br />
fremadrettet.<br />
Foreningen har i samarbejde med skolelederne og forvaltningen<br />
søgt at sikre, at denne smertelige proces under alle<br />
omstændigheder foregår på en måde, så der tages hensyn til<br />
såvel ansættelsesmæssige regler som god personalepolitik.<br />
Uden at der skal lægges pres på den enkelte medarbejder<br />
har parterne den 15. april i mail til alle lærerne spurgt, om<br />
at der er flere, der overvejer at søge pension, nedsat arbejdstid,<br />
orlov m.v. Vi har bedt om, at besked <strong>her</strong>om meddeles så<br />
betids, at det kan indgå i beregningen af, hvor mange lærere<br />
der skal ”prikkes”.<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
Men uanset hvordan man end vender og drejer det, så er<br />
det en meget kedelig udvikling, som desværre finder sted i<br />
ganske mange kommuner landet over.<br />
Nogle steder skyldes det deciderede kommunale besparelser,<br />
andre steder som i <strong>Gladsaxe</strong> ved at økonomien er løbet<br />
løbsk.<br />
Det vil gå hårdt ud over de nye lærere, som kommunerne på<br />
sigt har så voldsomt brug for i takt med, at de store årgange<br />
af tjenestemandsansatte lærere går på pension.<br />
For eleverne bliver der tale om, at der må skæres på<br />
timetallet i fagene, specialundervisning, holddelingstimer,<br />
lejrskoler, undervisningsmaterialer.<br />
I horisonten tegner der sig et billede af, at den offentlige<br />
sektor skal på en gevaldig sparekur.<br />
Regeringens konvergensplan lægger op til, at den offentlige<br />
sektor over de næste 3 år skal levere milliard besparelser.<br />
Det betyder nedskæringer og fyringer i kommunerne –<br />
uanset om der kommer flere børn eller ældre, og uanset at<br />
folketinget finder på nye tiltag, som kommunerne skal løse.<br />
Det bliver kommunerne, der skal spændes for. For regeringen<br />
har lovet ekstra midler til hospitalerne, og den regning<br />
skal kommunerne betale.<br />
Hvorledes vil kommunerne takle den situation? Vil<br />
Kommunernes Landsforening igen logre med halen efter<br />
forhandlingerne om årets økonomiaftale, eller vil man stå<br />
fast på, at velfærden i den offentlige sektor i daginstitutioner,<br />
på skoler og i ældreplejen ikke skal forringes?<br />
Hvordan skal vi sikre bedre resultater med langt færre<br />
hænder?<br />
Hvad betyder disse udsigter for medarbejdernes arbejdsvilkår<br />
– for de der bliver tilbage, når fyringerne er gennemført?<br />
Skal målet om attraktive arbejdspladser med et<br />
godt arbejdsmiljø afløses af effektiviseringer og stress. Og<br />
hvad betyder det for den offentlige sektor, der under alle<br />
omstændigheder snart igen skal rekruttere ny arbejdskræft,<br />
at de nyuddannede kastes ud i arbejdsløshed? Er det ikke at<br />
spænde ben for sig selv?<br />
Der er behov for en helt anden politik. Den nuværende<br />
regering har været med til at solde den økonomiske fremgang<br />
væk ved bl.a. at pumpe ufinansierede skattelettelser<br />
ud – endda på et tidspunkt, hvor man vidste, at man var på<br />
vej ud i sumpen.<br />
<br />
3
To skolekulturer mødes<br />
og sød musik opstår!<br />
Det er så <strong>her</strong> pavillionerne skal<br />
stå, det er en logistisk stor opgave<br />
Fusionen af Bagsværd skole og Søndergård skole er efter sommerferien en realitet.<br />
Politikerne på rådhuset har besluttet, at <strong>Gladsaxe</strong> kommunes skolevæsen skal have<br />
en ny skole. Den er projekteret til 2013 og den ny skole, Bagsværd skole, skal ligge<br />
hvor Søndergård skole ligger. Indtil da rykker Søndergård med lærere og elever over<br />
på Bagsværd skole og <strong>her</strong> skal de være sammen og danne ny skole frem til den<br />
endelige flytning.<br />
4 Tyverne 2 | 2010
Mogens Wolstrup, det er mig magtpåliggende,<br />
at vi følger børnene godt over.<br />
Af Jeanette Christiansen<br />
Vinterens brutale frostgreb<br />
er efterhånden ved at vige<br />
landet, det måtte jo komme,<br />
men det er som om, foråret har svært<br />
ved at få fodfæste. Det er en kold<br />
vind, som farer igennem mig og videre<br />
frem med hvirvlende blade og flaksende<br />
solsorte og skader, der nidkært<br />
forsvarer territoriet med skrig og skrål.<br />
Det er tilsyneladende ikke temperaturen<br />
der afgør, hvilken årstid det er,<br />
men solen der driver det biologiske ur.<br />
Redebyggerne har i den grad travlt!<br />
Hundrede års skoletradition<br />
sætter sine spor<br />
Jeg ser op på den traditionsrige gamle<br />
rødstens bygning, Bagsværd skole,<br />
som for kort tid siden fejrede 100 år.<br />
Jeg søger med øjnene efter det skilt,<br />
som kan vise vej til lærerværelset<br />
og finder det. På vej op ad trappen<br />
forsøger jeg at forestille mig, hvor<br />
mange småfolk der med forskellig<br />
motivation igennem tiden har passeret<br />
skoleporten for at få del i kundskaber<br />
og viden. Jeg er selv rundet af en<br />
gammel folkeskole på Nørrebro og<br />
fornemmer <strong>her</strong> samme ånd.<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
De gjorde regning uden vært<br />
Det er en væsensforskellig historie,<br />
der strækker sig over godt 40 år, som<br />
Søndergårds skole har gennemlevet.<br />
Søndergård skole opstod, fordi<br />
Stengård skole ikke kunne rumme det<br />
store antal elever, der var i distriktet.<br />
Søndergård skole var tænkt som<br />
en midlertidig nødvendighed, men<br />
skolen kom for at blive, det fortæller<br />
historien. Den blev populær og<br />
velsøgt, og trods politikernes vedvarende<br />
pres og ønske om at skrue ned<br />
for blusset vandt forældre, elever og<br />
lærere terræn.<br />
Majbritt Andersen og Mogens<br />
Wolstrup er inviteret til en samtale<br />
om forandringer og perspektiver i den<br />
kommende skolesammenlægning.<br />
Vi sidder på skolepsykologens kontor<br />
og Maibritt Andersen (Bagsværd<br />
skole), fortæller, at hun har været lærer<br />
i ca. 20 år i <strong>Gladsaxe</strong> Kommune.<br />
Maibritt underviser i dansk, er<br />
læsevejleder og underviser i specialundervisning.<br />
Mogens Wolstrup<br />
(Søndergård skole), hvis lærergerning<br />
strækker sig over det dobbelte i<br />
tidsperspektiv, har været i <strong>Gladsaxe</strong><br />
siden `74. Mogens underviser i dansk,<br />
musik og har speciale i film og tv.<br />
”Hvornår hørte I, at der var tale om<br />
skolesammenlægning”?<br />
”Vi har slet ikke været inde i billedet<br />
meget længe. Vi har lige fejret 100 års<br />
jubilæum, og borgmesteren stod og<br />
sagde, at det var dejligt med sådan en<br />
gammel skole!<br />
Skolebestyrelsen og lærerne havde i<br />
forbindelse med jubilæet fremført,<br />
hvad skolen kunne have brug for i<br />
fremtiden for at være i trit med tiden.<br />
Det er vel snart et par år siden, vi<br />
hørte det”, fortæller Maibritt på sin<br />
stille og rolige facon.<br />
Lars med riven<br />
”Det var vel i 2007, vi fik beskeden.<br />
Den konservative politiker, Lars Abel<br />
havde længe været fremme med riven<br />
med forskellige planer. Lars Abels<br />
ønske var, at den nye skole skulle<br />
Majbritt, Bagsværd skole, det er som, når<br />
mennesker møde og sød musik opstår.<br />
placeres, hvor Bagsværd Skole ligger,<br />
og at der på Søndergård Skoles areal<br />
skulle være et sportscenter. Han blev<br />
dog overhalet indenom af socialdemokraterne.”<br />
Mogens ser energisk på os<br />
og rykker lidt frem i sædet.<br />
”Ja, det blev jo lanceret som: Nu bygger<br />
vi en ny skole!” siger jeg for at gøde<br />
jorden.<br />
”Vi var mildest talt chokerede! Det<br />
har jo hele tiden været Søndergård,<br />
som har været i søgelyset. Vi har,<br />
som alle andre lærere, fulgt dem<br />
og følt med dem. Så vi havde ingen<br />
forestillinger om dette! Ikke i vores<br />
vildeste fantasi! Skolebestyrelse og<br />
ledelse og lærere har jo længe arbejdet<br />
for forbedringer på Bagsværd. Det<br />
kan jo være, at det har haft en vis<br />
betydning… Vi vidste godt, at vores<br />
placering lokalt var tæt på Værebro<br />
og følte, at man i kommunen havde<br />
særlige planer med Værebro Skole…”<br />
Maibritt slår ud med hånden.<br />
”På Søndergård blev vi overraskede,<br />
men ikke chokerede. Lars Abel har<br />
som sagt, været ude med riven før.<br />
Vi havde nærmest lige fået renoveret<br />
skolen for 15 mio. Vi troede da ikke<br />
man ville bruge så mange penge og<br />
5
så kort efter rive skolen ned”, siger<br />
Mogens indigneret.<br />
”Hvordan har processen været? I rykker<br />
<strong>her</strong>over og Familieskolen får ny adresse.”<br />
Mogens: ”Der er sket ret meget. Der<br />
blev nedsat en visionsgruppe, som vi<br />
skulle komme med input til. Der blev<br />
arrangeret et kæmpemøde over to<br />
dage med lærere, pædagoger, skolebestyrelser<br />
og skolekonsulenter fra<br />
forvaltningen. Det var udmærket og<br />
der kom mange ideer på bordet, som<br />
skal skæres til.”<br />
”Jamen, der har været rigtig mange<br />
tiltag hen ad vejen. Det store SATs<br />
projekt med rummeligheden, LP -<br />
modellen er vi gået sammen om. Og<br />
samarbejdet om kompetencecenteret<br />
og vejlederne er sat i værk, fortæller<br />
Maibritt.<br />
Dobbelte funktioner<br />
”Der er vel sagtens en række funktioner<br />
på begge skoler som varetages af lærere,<br />
hvor der må blive en overlapning? Fx<br />
har jeg hørt, at I beholder begge tillidsrepræsentanter<br />
for en tid. Det lyder<br />
meget godt!” forsøger jeg med.<br />
”Der er blevet lyttet til lærerne, og der<br />
er ingen, som får frataget funktioner.<br />
Men der er nogen, som har ønsket at<br />
stoppe med deres funktion, og nogen<br />
skal dele en funktion, siger Maibritt,<br />
”fagfordelingen er godt i gang, og<br />
<strong>her</strong> er der også to kulturer, som skal<br />
samarbejdes.<br />
Vi skal fx have en afdelingsopdelt<br />
skole. Det har vi ikke prøvet før, men<br />
Søndergård har. Vi føler, der bliver<br />
lyttet til os, men der bliver ikke lovet<br />
guld og grønne skove. Det første år<br />
bliver der ikke lavet klassesammenlægninger.”<br />
Ledelsen på den nye skole er<br />
bestemt<br />
Det er lederen fra Bagsværd Skole,<br />
vicelederen fra Søndergård skole og<br />
SFO-lederen fra Søndergård, som<br />
danner ledelsesteam på den kommende<br />
Bagsværd Skole.<br />
”Det har været en smertefuld og svær<br />
proces. Hårdt! Det ved jeg”, siger<br />
Maibritt stille.<br />
Trængel i idrætshallen<br />
”Ja, men nu er det bestemt! Og nu<br />
er vi i gang med microniveauet, hvor<br />
klasserne vandrer over og kigger.<br />
Eleverne på Søndergård er nysgerrige<br />
og lidt bekymrede over, at der er<br />
mindre plads. De store er ærgerlige<br />
over, at de ikke skal med og ikke når<br />
at være på den store nye skole. Men de<br />
fra mellemtrinnet synes, det er spændende<br />
med de nye piger og drenge”,<br />
supplerer Mogens muntert, der bliver<br />
dog et logistisk problem. Der bliver<br />
trængsel i idrætshallen, det kan godt<br />
bekymre mig. Der er ikke meget plads<br />
og nu har de sat containerne op, hvor<br />
vi skal være…”<br />
”Du mener vel pavillonerne!” Udbryder<br />
jeg fnisende.<br />
”Ha, ha!” Skrupgriner Mogens, og<br />
Maibritt og jeg overgiver os til latteren.<br />
”Nej, jeg mener sgu containere,<br />
du må godt citere mig! Det er samme<br />
slags, som de brugte på Værebro efter<br />
branden, insisterer Mogens.<br />
Maibritt giver, i solidaritet med de<br />
mindre elever, luft for deres bekymring<br />
for alt det nye:” Det er ikke alle<br />
forældre, der har villet lægge børn til<br />
denne flytning. Nogen har syntes, at<br />
det har været for meget. De små føler<br />
sig lidt klemt.<br />
Vi bruger vældig meget tid på at tale<br />
om det. Det er tanken, at alt skal være<br />
på plads, når skoleklokken ringer ud<br />
før sommerferien.”<br />
Tid til at takke af<br />
”Enkelte ældre kolleger har fundet<br />
det betids at tage skridtet og gå på<br />
pension. Men lærerne er over en bred<br />
kam meget positive nu”, indskyder<br />
Maibritt.<br />
To kulturer mødes<br />
”Ja, for nu må jeg jo spørge, kan I lide<br />
hinanden?” spørger jeg drillende.<br />
Maibritt og Mogens kigger på<br />
hinanden og nikker og smiler.<br />
”Vi har haft det godt på Bagsværd<br />
skole, men vi glæder os efterhånden.<br />
Det er to forskellige skolekulturer der<br />
møder hinanden. På Bagsværd er vi<br />
gode til at lytte og høre og tale med<br />
hinanden. Tingene foregår på en rolig<br />
og ordentlig måde, med respekt for<br />
hinandens arbejde. Jeg glæder mig til<br />
at få en stor håndfuld nye kolleger,<br />
som aldersmæssigt ligger i tredverne<br />
og fyrrene. De har erfaringer!” siger<br />
Maibritt, mens hun ser Mogens i<br />
øjnene.<br />
”Vi glæder os også på Søndergård.<br />
Vi har jo en mere kontant kultur hos<br />
os, fordi vi har været inde i så mange<br />
turbulenser. Vi har været nedlægningstruet<br />
mange gange og har måttet<br />
kæmpe for vores skoles eksistens. Hos<br />
os, kan man sige, har det været efter<br />
devisen: Lad det blive bedste argument,<br />
der vinder! Men vi har gang i en<br />
god udvikling, holder mange møder<br />
og taler også pædagogik”, medgiver<br />
Mogens.<br />
”Vi har da også holdt fester!” udbryder<br />
Maibritt grinende.<br />
”Ja, bevar mig! Det skal nok blive<br />
godt!” nikker Mogens.<br />
Fusionen er en udfordring<br />
”Det største bliver den udfordring, der<br />
ligger i at få det til at fungere. Jeg oplever,<br />
at der er grobund for noget godt,<br />
når vi samarbejder i mindre grupper”,<br />
siger Mogens, ”men man har fx valgt,<br />
at skolen skal hedde Bagsværd, det<br />
synes jeg, der ligger et signal i”.<br />
Majbritt protesterer: ”Jamen, argumentet<br />
er, at skolen ligger i Bagsværd!<br />
Men det er da rigtigt, at der er en<br />
signalværdi i navnet, og det erkender<br />
jeg, at man skulle have overvejet…”<br />
”Ja, man kunne have valgt at kalde<br />
den Ny Bagsværd Skole. Der er følelser<br />
knyttet til navne”, indskyder jeg.<br />
Afslutningsvis taler vi om, at det<br />
kan være interessant at besøge skolen<br />
engang i efteråret, når det hele er<br />
faldet mere på plads. Vi går en runde i<br />
skolegården og jeg ser beundrende på<br />
nogle af de flotte legeredskaber.<br />
Det har været gaver i forbindelse med<br />
de 100 år. <br />
6 Tyverne 2 | 2010
Pædagogik<br />
med hovedet under armen<br />
Af Henrik Poulsen<br />
Metaforen lancerede jeg på<br />
DLFs kongres i efteråret,<br />
efter at Mogens Clausen,<br />
delegeret fra Djurs, havde<br />
givet udtryk for, at der<br />
måtte være var nogle på<br />
Djursland, der gik med<br />
papirsposer over hovedet,<br />
når økonomi og resurser til<br />
specialundervisningen ikke<br />
hang sammen.<br />
Jeg vil med et konkret<br />
eksempel berette om<br />
problemstillingen.<br />
Undervisningsassistent uden<br />
uddannelse<br />
På <strong>Gladsaxe</strong> Skole har en elev<br />
modtaget støtteundervisning af en<br />
undervisningsassistent en time dagligt<br />
siden nytår.<br />
Eleven, der går i 5.kl., har meget store<br />
indlæringsvanskeligheder. Elevens<br />
læsestandpunkt svarer til niveauet i 1.<br />
klasse.<br />
Undervisningsassistenten, der ingen<br />
uddannelse har og derfor ikke har<br />
nogen viden/erfaring med undervisning,<br />
er pålagt denne opgave af<br />
skolens ledelse.<br />
Foreningen retter henvendelse<br />
Den 4. februar skriver foreningen<br />
til skolen og gør opmærksom på, at<br />
det er i strid med folkeskolelovens<br />
bestemmelser, samt bekendtgørelsen<br />
og vejledningen, som<br />
Undervisningsministeriet har udsendt<br />
om folkeskolens specialundervisning<br />
og anden specialpædagogisk bistand,<br />
at sætte ikke-uddannede til at varetage<br />
undervisning.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Skole har derfor ikke hjemmel<br />
til at sætte ikke-læreruddannet<br />
personale til at varetage undervisningsopgaver<br />
– og slet ikke opgaver af<br />
denne karakter.<br />
I brevet henviser foreningen til den<br />
seneste forskning på området, som<br />
Niels Egelund og Susan Tetler, DPU,<br />
beskriver i deres rapport ”Effekter af<br />
specialundervisningen - Pædagogiske<br />
vilkår i komplicerede læringssituationer<br />
og elevernes faglige, sociale og<br />
personlige resultater”. Rapporten<br />
dokumenterer, at det er af afgørende<br />
betydning, at specialundervisningen<br />
gives af en specialundervisningslærer.<br />
Møde på skolen<br />
Foreningen inviteres til møde på<br />
<strong>Gladsaxe</strong> skole, idet man mener, at jeg<br />
ikke har fået beskrevet alle aspekter<br />
af situationen. På mødet får jeg at<br />
vide, at ordningen er kommet i stand<br />
på foranledning af klasselærer og<br />
specialundervisningskoordinator, og at<br />
undervisningsassistenten får undervisningsmaterialer<br />
og instruktion af<br />
skolens specialundervisningskoordinator.<br />
Det stiller ikke foreningen tilfreds,<br />
fordi vi må fastholde, at når der er<br />
tale om undervisning, så skal det være<br />
med læreruddannede. Det er helt<br />
uholdbart, at eleven ikke får den rette<br />
undervisning, som denne har brug for,<br />
og vi er endda vidende om, at skolen<br />
råder over ledig specialundervisningskapacitet<br />
pga. en elevflytning.<br />
Mødet ender ikke med det resultat,<br />
at skolen vil overveje sagen og vende<br />
tilbage i uge 8.<br />
Nota bene<br />
Foreningen gør også i referatet fra<br />
mødet opmærksom på at undervisning<br />
i folkeskolen er dækket af<br />
”Overenskomst for lærere m. fil. i<br />
folkeskolen og specialundervisning<br />
for voksne”. Foreningen henviste til<br />
§ 1 i overenskomsten. Og at det efter<br />
foreningens opfattelse er tale om et<br />
brud på overenskomsten.<br />
Afvisning<br />
Skolens ledelse sender fredag i uge<br />
8 sit svar og påstår: ”Den fysiske<br />
tilstedeværelse med eleven varetages af<br />
undervisningsassistenten, hvis opgave<br />
det er at føre tilsyn med eleven. Der er<br />
§ 28. For at kunne varetage undervisning<br />
i grundskolen og i 10. klasse<br />
skal den pågældende have gennemført<br />
uddannelsen til lærer i folkeskolen,<br />
jf. dog stk. 2 og 3, eller anden<br />
læreruddannelse, der er godkendt af<br />
undervisningsministeren i denne henseende.<br />
Godkendelsen kan betinges<br />
af, at de uddannede består en prøve<br />
ved en professionshøjskole, der af<br />
undervisningsministeren er godkendt<br />
til at uddanne lærere i folkeskolen.<br />
Undervisningsministeren kan i særlige<br />
tilfælde fravige bestemmelsen i<br />
1. pkt.1)<br />
Stk. 2. Der kan ansættes personer<br />
med særlige kvalifikationer til at<br />
undervise i enkelte fag.<br />
Folkeskoleloven<br />
Tyverne 2 | 2010 7
altså ikke tale om at undervisningsassistenten<br />
har ansvar for eller gennemfører<br />
undervisning eller specialundervisning<br />
således som du anfører i dit brev til os.”<br />
Man begrunder det altså med, at skolens<br />
specialundervisningskoordinator<br />
udstyrer undervisningsassistenten med<br />
undervisningsmaterialer og at ”planlægningen,<br />
udførelse og evalueringen af<br />
forløbet” ligger hos specialundervisningskoordinatoren.<br />
Tilsyn i undervisningstiden<br />
Foreningen kan ikke acceptere<br />
skoleledelsens beskrivelse. Hvis en elev<br />
tages ud af undervisningen i sin klasse<br />
1 lektion om dagen og sættes sammen<br />
med en voksen, som skal forsøge at<br />
lære eleven at læse, så fører den voksne<br />
ikke tilsyn med eleven.<br />
Der er jo ikke ”dømt frikvarter” en<br />
time om dagen! Der er ganske enkelt<br />
tale om, at undervisningsassistenten<br />
prøver at lære eleven at læse med et<br />
undervisningsmateriale, der er tilpasset<br />
eleven.<br />
Foreningen er ikke i tvivl om, at<br />
assistenten er sat på en meget svær<br />
opgave, som han ikke har forudsætninger<br />
for at løse, men undervisning<br />
er det, uanset hvordan man vender og<br />
drejer det! Det falder helt uden for,<br />
hvad lovgivningen foreskriver.<br />
8<br />
§ 17. ”Specialpædagogisk bistand i<br />
grundskolen og i 10. klasse varetages<br />
af lærere, der gennem særlig<br />
uddannelse eller på anden måde har<br />
tilegnet sig de fornødne forudsætninger.<br />
…”<br />
Stk. 2. Supplerende specialundervisning,<br />
jf. § 9, stk. 1, nr. 2, kan dog<br />
gives af lærere i det pågældende fag,<br />
normalt elevens lærer i faget.<br />
Fra Bekendtgørelsen om folkeskolens<br />
specialundervisning<br />
og anden specialpædagogisk<br />
bistand<br />
Eleven har brug for specialundervisning<br />
varetaget af en lærer.<br />
Tilbagetog<br />
Mens foreningen forberedte sagen til<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong>, hørte vi<br />
på ”vandrørene”, at skolen var ved at<br />
ændre opfattelse og efter påske ville<br />
ændre ordningen.<br />
Direkte adspurgt i mail svarer<br />
skoleleder Per Ungfelt, at han ”regner<br />
med at finde en løsning i forhold til den<br />
pågældende elev fra klassen. Det bliver<br />
sandsynligvis sådan, at en af lærerne<br />
overtager opgaven på andre vilkår. Jeg<br />
vil anholde din formulering i forhold til<br />
at undervisningsassistenten underviser.<br />
Det gør han efter vores opfattelse ikke,<br />
han fører tilsyn.”<br />
Efterspil<br />
Foreningen har taget oplysningen til<br />
efterretning, men anført at assistenten<br />
skal aflønnes for sit arbejde efter den<br />
timeløn, der er aftalt mellem LC<br />
og KL om undervisning varetaget<br />
af ikke-læreruddannede. Dette har<br />
skolens ledelse ikke svaret på.<br />
Hvor er vores professionelle og faglige<br />
stolthed på vej hen?<br />
Tilbage står man og undrer sig over,<br />
at en ansvarlig skoleledelse handler<br />
således over for elev med store indlæringsvanskeligheder.<br />
Eleven er kendt<br />
af PPR, som ikke har været inddraget<br />
i denne foranstaltning.<br />
Det er mangel på faglighed, og det er<br />
en ledelse ude af trit med lovgivning<br />
og almindelig sund fornuft, der tager<br />
sådanne skridt.<br />
Indledningsvis vil jeg gerne udtrykke<br />
min anerkendelse af, at HP giver<br />
mig mulighed for at svare på den<br />
kritik, han og dermed GLF retter<br />
mod <strong>Gladsaxe</strong> Skoles håndtering af<br />
”En tredje måde at tilrettelægge den<br />
specialpædagogiske bistand på er<br />
ved at lade støtten foregå parallelt<br />
med den almindelige undervisningstid.<br />
I sådanne tilfælde bevarer<br />
eleven sin tilknytning til klassen,<br />
men modtager særligt tilrettelagt<br />
undervisning i det pågældende fag<br />
parallelt med den almindelige undervisning.<br />
Denne organiseringsform<br />
benyttes kun, hvis skolens leder ud<br />
fra den pædagogisk-psykologiske<br />
vurdering og efter samråd med<br />
forældrene vurderer, at eleven ikke<br />
får det nødvendige udbytte af de to<br />
ovenstående organisationsformer.<br />
Denne undervisning bør tilrettelægges<br />
således, at eleven ikke går glip<br />
af fagundervisning. Hvis støtten i en<br />
periode gives parallelt med anden<br />
undervisning, skal det sikres, at<br />
elevens undervisning samordnes, og<br />
at der eventuelt gives supplerende<br />
undervisning, således at eleven ikke<br />
fratages muligheden for at følge klassens<br />
undervisning.”<br />
Fra vejledningen om folkeskolens<br />
specialundervisning og anden<br />
specialpædagogisk bistand<br />
Det er pædagogik med hovedet under<br />
armen. <br />
Replik til artikel af Henrik Poulsens (HP) artikel<br />
om støtteundervisning på <strong>Gladsaxe</strong> Skole.<br />
en specialundervisnings-problematik.<br />
Min taknemmelighed overfor indholdet<br />
i artiklen er imidlertid til at<br />
overse. Der er forhold omkring eleven,<br />
forældrene, undervisningsassistenten<br />
Tyverne 2 | 2010
og de lærere, der er involveret i denne<br />
problematik, jeg af gode grunde ikke<br />
kan komme ind på <strong>her</strong>, men det skal<br />
ikke forhindre mig i at kommentere<br />
en-keltdele af kritikken.<br />
Henrik Poulsens første løsning af det,<br />
han anså for problemet, var, at den<br />
undervisningsassistent, der havde<br />
opgaven med eleven, skulle aflønnes<br />
som lærer. Så var problemet løst.<br />
Så meget for den professionelle og<br />
faglige stolthed, som anføres i afsnittet<br />
efterspil.<br />
Til læsernes information, så er<br />
undervisningsassistenten organiseret<br />
i FOA.<br />
Retfærdigvis trak HP denne mulighed<br />
tilbage efter nogle dage. Jeg formoder,<br />
at han må være kommet på bedre<br />
tanker.<br />
Artiklens overskrift kunne gøre en<br />
Ekstrabladsjournalist misundelig.<br />
”Pædagogik med hovedet under<br />
armen”. Niels Egelund, som på det<br />
sidste er kommet ind i varmen hos<br />
GLF, tages til indtægt for HP’s<br />
hovedanke, at undervisningsassistenten<br />
udfører specialundervisning og at<br />
det bør udføres af en specialundervisningslærer.<br />
Niels Egelund har i mange år sat<br />
Svar fra Henrik Poulsen<br />
Foreningen kan kun være tilfreds<br />
med, at vores vedholdende pres har<br />
udvirket, at skolen har fundet ind på<br />
rette vej. Men det bekymrer os dog, at<br />
Per Ungfelt ikke vil medgive, at han<br />
har været på vildveje. Det gælder i<br />
forhold til lovgivning og overenskomster.<br />
Ideen med at lade lærere instruere<br />
uuddannede, der kan indtræde i<br />
lærerens sted, må alene gælde nødløsninger<br />
i fx vikarsituationer.<br />
I forhold til at levere kvalitet i undervisningen,<br />
er alle parter inkl. OECD<br />
enige om, at læreren er den mest<br />
betydende part i forhold til elevernes<br />
fingeren på væsentlige problemfelter i<br />
folkeskolen på en særdeles kompetent<br />
og ikke altid lige populær måde. I<br />
forhold til undervisning og specialundervisning<br />
peger han blandt andet på,<br />
at relationen mellem lærer/voksen og<br />
elev er altafgørende for, om der kan<br />
undervises eller måske mere korrekt<br />
foregå læring.<br />
I den aktuelle situation var det skolens<br />
vurdering, at undervisningsassistenten<br />
kunne varetage en opgave i forhold<br />
til eleven, som eleven havde udbytte<br />
af. Det faglige havde specialundervsiningskoordinatoren<br />
i samarbejde med<br />
elevens lærere ansvaret for. Eleven og<br />
undervisningsassisten-ten fungerede<br />
fint sammen, relationen var god og<br />
positiv.<br />
Når HP antyder, at han er underinformeret,<br />
er jeg lidt overrasket, idet<br />
elevens lærer sidder i kredsbestyrelsen<br />
og således skulle have mulighed for<br />
at informere HP alt det, han havde<br />
behov for.<br />
Det burde være kendt viden for HP, at<br />
jeg havde møde med lærerne i klassen<br />
før påske. Her blev det fastslået, at<br />
ordningen med undervisningsassistenten<br />
under alle omstændigheder<br />
var midlertidig, at jeg ikke ønskede<br />
læring. Foreningen har derfor hele<br />
tiden fastholdt, at der skal uddannede<br />
lærerkræfter til at varetage specialundervisning.<br />
Når jeg har peget på, at skolen skulle<br />
aflønne undervisningsassistenten som<br />
lærer, er det for at sikre, at skolen<br />
ikke undergraver lærernes overenskomst.<br />
Den mulighed tilkendegav<br />
jeg mundtligt, men har fastholdt, at<br />
ordningen under alle omstændigheder<br />
var en ringe løsning.<br />
Jeg har fastholdt mit synspunkt så sent<br />
som i mail af 17. marts og forlangt<br />
at assistentens læste lektioner skal afregnes<br />
med taksten for undervisning.<br />
en konflikt med GLF om sagen og at<br />
det kunne fremskynde en overgang til<br />
en anden model for støtte til eleven.<br />
Torsdag efter påske var der møde mellem<br />
den pågældende lærer, klasselæreren,<br />
viceskolelederen og barnets mor,<br />
hvor den fremtidige støtte blev aftalt,<br />
til alles tilfredshed i øvrigt. Desuden<br />
er HP bekendt med, at <strong>Gladsaxe</strong><br />
Skole ikke fremover har midler til at<br />
aflønne en undervisningsassistent,<br />
så det problem, som GLF ser, er p.t.<br />
forsvundet.<br />
Hvorfor så denne artikel, hvis tone<br />
bringer mindelser om faglig kamp og<br />
” jeg kan se et rødt flag smælde” frem?<br />
Vi har taget diskussionen på skolen<br />
og der er fundet en løsning, alle burde<br />
være glade for.<br />
Ledelse og skolens medarbejdere bør<br />
i samarbejde finde løsninger, som er<br />
til gavn for eleverne, uden at gammeldags<br />
fagforeningsprincipper spænder<br />
ben <strong>her</strong>for.<br />
Per Ungfelt<br />
Skoleleder<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Skole<br />
Alt andet er løntrykkeri, men det er<br />
måske gammeldags fagforeningsprincipper<br />
i Per Ungfelts verden.<br />
Per Ungfelt refererer i sit svar til,<br />
at han har kommunikeret med et<br />
bestyrelsesmedlem, der er ansat på<br />
skolen om sagen.<br />
P.U. har følt sig dækket ind <strong>her</strong>. Men<br />
til dette må jeg anføre, at når foreningen<br />
henvender sig skriftligt i en sag,<br />
og der er uenighed, forventer foreningen<br />
at få direkte skriftlig besked.<br />
Tyverne 2 | 2010 9
Mindeord<br />
Svend Lau 16. april 1942 - 13. februar 2010<br />
Af Henrik Poulsen<br />
Svend Lau var om nogen et<br />
aktiv for lærerne i <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong>.<br />
Svend stammede fra Falster, men<br />
flyttede til <strong>Gladsaxe</strong>, hvor han selv var<br />
elev på Mørkhøj skole, der den gang<br />
havde til huse i Lundevangs skoles<br />
bygninger.<br />
Han blev uddannet lærer ved Blågård<br />
Seminarium i 1966 med linjefag i<br />
geografi og fik ansættelse på Vadgård<br />
Skole i <strong>Gladsaxe</strong>.<br />
Svend kom hurtigt ind i det faglige<br />
arbejde. Han blev tillidsrepræsentant,<br />
og i 1979 blev han indvalgt i <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong>s bestyrelse og blev<br />
kredsens kasserer. Han har fortalt, at<br />
opgaven var temmelig uoverskuelig til<br />
en start, da der var meget at rette op<br />
på. Men det fik Svend styr på. Han<br />
regnskaber passede på øren, og kun<br />
en gang havde han ikke kunnet finde<br />
årsagen til en ubalance på 13 ører, da<br />
årsregnskabet skulle aflægges. Det<br />
viste sig, at Svend havde glemt renteindtægten<br />
fra Arbejdernes Landsbank,<br />
hvor foreningen har et mindre beløb<br />
stående, fordi vi har vores bankboks<br />
Af Henrik Poulsen<br />
Foreningens<br />
ældste medlem<br />
pensioneret lærer<br />
Else Jensen døde<br />
op til påskeferien.<br />
Else Jensen blev<br />
101 gammel.<br />
I sine aktive år som lærer var Else<br />
Jensen ansat på 3 skoler, Bagsværd,<br />
Søborg og Enghavegård skole.<br />
10<br />
der. Den opdagelse gjorde man ved<br />
revisionen. Derfor blev han drillet af<br />
foreningens revisor, tidligere formand<br />
Sigurd Colstrup, der spøgte med, at<br />
der i revisorbemærkningerne kunne<br />
stå: ”Regnskabet revideret og bragt i<br />
orden!”. Det blev ved spøgen.<br />
Kassererhvervet bestred Svend med<br />
stor dygtighed i 27 år. Det har været<br />
utrolig trygt at have en så driftsikker<br />
kasserer i foreningen. Der var styr på<br />
alt, hvad Svend havde af opgaver, og<br />
slap tiden op om dagen, tog han gerne<br />
aftenen og sene nattetimer til hjælp.<br />
Da der var lærerarbejdsløshed i<br />
slutningen af 80’erne, organiserede<br />
Svend en alternativ arbejdsformidling.<br />
Når skolerne havde et job, ringede de<br />
ofte til Svend, der formidlede kontakten<br />
mellem skolen og den arbejdsløse.<br />
Mange læreres første kontakt med<br />
foreningen gik gennem Svend.<br />
Med den arbejdstidsaftale, der blev<br />
indført ved OK99, skulle en række<br />
timer gøres mere konkret op, bl.a.<br />
tiden til elevpauser. Forhandlingerne<br />
om netop denne opgave blev særdeles<br />
vanskelige, og kommunen ønskede,<br />
at der blev afsat en ramme, der var<br />
alt for lav. Uenighederne medførte et<br />
Else Jensen var som ganske ung lærer<br />
med til at samle penge ind til køb af<br />
en den grund i Rørvig, hvor der senere<br />
blev opført feriekolonien Isøre. Else<br />
Jensen deltog i foreningens koloniarbejde<br />
fra dets start i 1931.<br />
Foreningen lejede en FDF-hytte ved<br />
Solrød Strand for 150 kr., og pigekolonien<br />
bestående af 36 piger blev ledet<br />
af en Frøken Olsen og af Else Jensen.<br />
Af foreningens annaler fremgår det<br />
også, at Else Jensen har været medlem<br />
Svend Lau finder sin første underskrift i<br />
regnskabet<br />
Æresmedlem Else Jensen 24.12 1908 - 30.3. 2010<br />
forhandlingssammenbrud, men Svend<br />
gav ikke op, men rekvirerede alle skolernes<br />
skemabøger, hvorefter han skole<br />
for skole talte hver lærers arbejdstid<br />
op. Med den dokumentation i ryggen<br />
var vejen banet for et forlig.<br />
I de senere år helligede Svend sig<br />
udmøntningen af lokalløn. Aftalerne<br />
skulle indgås lokalt på alle 21 tjenestesteder.<br />
Det troede kommunen vist,<br />
at vi ville knække halsen på, men<br />
Svend sørgede for, at vi var grundigt<br />
forberedt til hver forhandling. Ingen<br />
andre i DLF havde så godt styr på<br />
regnskabet om tilbageløbsmidler, som<br />
Svend havde. Igen klar dokumentation<br />
til gavn for medlemmerne. At vi så<br />
ikke altid fik alle pengene ”med hjem”,<br />
nagede ham. Alligevel vil jeg hævde,<br />
at netop via Svends indsats er vi en af<br />
de kredse i DLF, der bedst har kunnet<br />
løfte lønforhandlingerne lokalt.<br />
Vi vil huske Svend for hans store<br />
engagement i arbejdet for lærerne i<br />
<strong>Gladsaxe</strong>. Æret være hans minde. <br />
af foreningens bestyrelse. Intet var<br />
mere naturligt end at udnævne Else<br />
Jensen til æresmedlem af <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> i forbindelse med 75<br />
års jubilæet for foreningens feriekolonier,<br />
der blev fejret ved en reception<br />
på Stengård Skole.<br />
Else var aktiv til det sidste, og hun<br />
deltog trofast i foreningens julefrokost<br />
for pensionister på Hotel Frederiksdal.<br />
Æret været hendes minde. <br />
Tyverne 2 | 2010
Opgør med<br />
den individualiserende skole<br />
På generalforsamlingen i Pædagogiske Psykologers Forening<br />
(PPF) den 16. marts på Nyborg Strand kom Bjarne Nielsen,<br />
der er PPFs formand ind på udviklingen i folkeskolen.<br />
Jeg havde som hovedstyrelsesmedlem den fornøjelse at<br />
deltage i generalforsamlingen. Jeg synes, at Bjarne Nielsen,<br />
der til daglig fagchef i Frederikssund Kommune, i sin<br />
beretning fremkom med så væsentlige problematiseringer<br />
af folkeskolens udvikling, at en bredere kreds bør stifte<br />
bekendt skal med dem.<br />
God læselyst! vh. Henrik Poulsen<br />
Af Bjarne Nielsen<br />
Inddrag forskningen!<br />
I dette indlæg i den mundtlige<br />
beretning vil jeg primært søge at sætte<br />
fokus på vigtigheden af, at PPR – både<br />
på kommuneniveau og på skole- og<br />
klasseniveau – får inddraget eksisterende<br />
forskning til at skabe forståelse<br />
for, hvilke faktorer der kan vanskeliggøre<br />
skolens og lærernes arbejde med<br />
de undervisningsmæssige udfordringer,<br />
der findes i enhver klasse.<br />
Niveaudeling giver negativ<br />
effekt<br />
Der er bredt politisk ønske om, at flest<br />
mulige elever skal undervises med udgangspunkt<br />
i den almindelige klasse.<br />
Nogle med særlig specialpædagogisk<br />
støtte i hele skoleforløbet.<br />
Vi ved fra forskning – bl.a. samlet<br />
op i 2002 af Skolverket i Sverige, at<br />
langvarig niveaugruppering af elever<br />
er negativt for disse elevers skoleudbytte.<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
Det er igen blevet bekræftet af en helt<br />
ny rapport fra Skolverket om, hvilke<br />
faktorer der påvirker resultaterne i den<br />
svenske grundskole.<br />
Der peges bl.a. på de stigmatiserende<br />
effekter af niveaugrupperingen, der<br />
gradvist medfører ringere selvopfattelse<br />
og motivation hos eleverne. Det<br />
ringere faglige niveau hænger også<br />
sammen med reducerede forventninger<br />
fra lærerne, og der er tale om en<br />
livslang effekt.<br />
Specialklasselever med for<br />
ringe fagligt niveau<br />
En ny rapport fra AKF, der nu betyder<br />
Anvendt Kommunal Forskning, viser<br />
også, at elever, der har gået i specialklasser<br />
eller skoler, har store problemer<br />
med deres ringe faglige niveau i deres<br />
videre uddannelsesforløb. Det er også<br />
et stort problem, at så få får mulighed<br />
for at komme til de afsluttende prøver<br />
i folkeskolen.<br />
Al den viden siger os jo, at det er<br />
et meget stort ansvar at rådgive om<br />
Bjarne Nielsen<br />
elevers henvisning til specialklasse<br />
eller specialskole, og at det har en<br />
livslang effekt.<br />
AKF-rapporten, som vi vil anmelde i<br />
et kommende nummer af PPF-Nyt,<br />
giver en del kritik af PPRs rolle i<br />
forbindelse med undervisningen af<br />
elever i specialklasser.<br />
Der peges bl.a. på PPRs usynlighed<br />
revisitationer i forhold til den<br />
kendsgerning, at mange specialklasser<br />
har en meget bred målgruppe, og<br />
der synes at være forholdsvis mange<br />
fejlvisiteringer, der ikke opdages ved<br />
revisitation. PPR savnes desuden i<br />
forhold til supervision af lærergruppen.<br />
Det betyder jo ikke, at det ikke vil<br />
være både relevant og nødvendigt i<br />
en række tilfælde at henvise elever til<br />
specialklasse eller specialskole.<br />
PPR skal være tydelig<br />
Men det er en vigtig opgave for PPR<br />
at medvirke til at pege på de nødvendige<br />
betingelser for, at elever kan
undervises kvalificeret i deres egen<br />
klasse.<br />
Der er jo aktuelt nogle rammebetingelser,<br />
der i særlig grad vanskeliggør<br />
denne opgaver. I mange kommuner<br />
medfører de aktuelle store økonomiske<br />
problemer en gevaldig stramning af<br />
betingelserne i bl.a. folkeskolen. Det<br />
er meget almindeligt, at der foretages<br />
alle mulige manøvrer for at sikre så<br />
høje klassekvotienter som muligt. Når<br />
de gennemsnitlige klassekvotienter for<br />
de nye børnehaveklasser overstiger 27,<br />
så er det jo gift for de svageste elever<br />
og mulighederne for at hjælpe dem<br />
tilstrækkeligt.<br />
Når der så samtidigt skæres i den<br />
almindelige specialundervisning og<br />
måske i timetallet til den almindelige<br />
undervisning, så bliver det yderligere<br />
svært.<br />
Specialundervisningstimer<br />
misbruges<br />
Desværre oplever vi jo også oveni,<br />
at de eksisterende specialressourcer<br />
på en skole bliver anvendt meget<br />
uhensigtsmæssigt, bl.a. ved anvendelse<br />
af lærere uden specialpædagogisk<br />
kompetence. Der meldes også om<br />
store problemer med aflysning af støttetimer<br />
ved sygefravær, og en hel del<br />
af ressourcerne bruges desuden mange<br />
steder til tolærerordninger. Her ved vi<br />
jo fra DPU-rapporten (Niels Egelund/<br />
Susan Tetler 2009), at dette er aldeles<br />
virkningsløst i forhold til elever med<br />
særlige behov – medmindre den<br />
ene lærer har en specialpædagogisk<br />
kompetence på et relevant område,<br />
og at det udnyttes metodisk i den<br />
rollefordeling, der aftales mellem de<br />
to lærere.<br />
Men der er jo også en række forhold i<br />
skolens organisering og virke, der kan<br />
medføre, at skolen så at sige er med til<br />
at skabe sine egne problemer.<br />
Niels Egelund har – bl.a. på baggrund<br />
af DPU-rapporten – beskrevet den<br />
såkaldt fleksible skole som et stort<br />
fritidshjem.<br />
Der stilles meget store krav til<br />
elevernes sociale kompetencer og<br />
eleverne skal være gode til at arbejde<br />
selvstændig med stor ansvarlighed<br />
og god motivation. Det ved vi jo er<br />
meget svært for en del børn.<br />
Skaber skolen selv problembørn?<br />
Eksempelvis bliver vi jo tit spurgt,<br />
hvorfor der udnævnes så mange elever<br />
til at have ADHD. Selv om det er en<br />
længere debat værdig, så må vi sige, at<br />
der efterhånden er en del forskning,<br />
der peger på, at der er forhold i selve<br />
skolen og i de senere års skoleudvikling,<br />
der er fremmende for udvikling<br />
af problemer.<br />
To helt nye forskningsrapporter peger<br />
på en række træk fra skoleudviklingen,<br />
der har sammenhæng med såvel<br />
ringere skoleudbytte som omfang af<br />
problemadfærd.<br />
Den ene er den tidligere nævnte<br />
rapport fra det svenske Skolverket,<br />
der bygger på tilgængelig svensk og<br />
international forskning.<br />
Her peges bl.a. på de mange forskellige<br />
faktorer, der påvirker elevernes<br />
skoleudbytte med bl.a. elevernes<br />
sociale baggrund med forældrenes uddannelsesniveau,<br />
deres forventninger<br />
og ambitioner, om forældrene forstår<br />
skolens sprog, og om de er aktivt<br />
involverede i skolearbejdet. Kort sagt<br />
er hjemmets læreplan væsentlig for<br />
alle elevers skoleudbytte.<br />
4 negative faktorer<br />
Der peges i særlig grad på fire faktorer,<br />
der har sammenhæng med ringere<br />
skoleudbytte for eleverne i de svenske<br />
skoler:<br />
Segregering er en af disse faktorer,<br />
og dermed menes tendensen i<br />
Sverige til, at skolerne bliver mere og<br />
mere homogene, således at elever med<br />
samme baggrund samles på samme<br />
skole, bl.a. på grund af forældrenes<br />
aktive valg af skole. Dermed får<br />
forældrefaktoren større indflydelse<br />
på elevernes skoleudbytte. Jo mere<br />
homogen elevsammensætningen på en<br />
skole er, jo stærkere bliver effekten af<br />
den sociale baggrund.<br />
Decentralisering af skolerne er en<br />
anden faktor. Her peges bl.a. på, at<br />
kommunernes styring af skolerne ofte<br />
baserer sig på ens tildelingskriterier<br />
af ressourcer til trods for, at der i<br />
virkeligheden er meget store forskelle<br />
mellem elevbaggrunden på de enkelte<br />
skoler.<br />
Tyverne 2 | 2010
Niveaudeling og lavere forventninger<br />
Den tredje faktor vedrører den aktuelle<br />
tendens til i øget omfang at anvende<br />
forskellige former for differentiering<br />
af eleverne på baggrund af forskellige<br />
kriterier, fx niveau. Undersøgelserne<br />
viser, at det påvirker elevernes skoleudbytte<br />
i negativ grad, og der henvises<br />
bl.a. til de mere generelle erfaringer og<br />
viden fra mere permanent niveaugruppering.<br />
Der tales om selvopfyldende<br />
profetier i forbindelse med lærernes<br />
lavere forventninger, der gradvist også<br />
smitter af på eleverne, således at deres<br />
forventninger også bliver lavere end<br />
nødvendigt. Den stigende anvendelse<br />
af organisatorisk differentiering og<br />
individuelt arbejde i skolen vil jeg<br />
komme yderligere ind på efterfølgende.<br />
Ansvar for egen læring<br />
Den fjerde faktor, gælder den stigende<br />
udvikling i retning mod øget individualisering<br />
i skolen. Den indebærer en<br />
forskydning af ansvar fra læreren til<br />
eleven og i forlængelse <strong>her</strong>af til hjemmet.<br />
Når elevernes ansvar for egen<br />
læring øges, bliver eleven automatisk<br />
afhængig af mere støtte hjemmefra.<br />
Hermed får forældrefaktorerne meget<br />
stor betydning for elevernes skoleudbytte.<br />
Selv i gruppearbejde bliver det mere<br />
og mere almindeligt, at den enkelte<br />
elev i stor udstrækning sidder med<br />
sit eget arbejde. Lærerens tid bruges<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
ikke til fælles gennemgang og dialog,<br />
men i højere grad til administration,<br />
information og instruktioner.<br />
Der peges på en sammenhæng mellem<br />
øget individualisering og den øgede<br />
vægt på centrale styredokumenter og<br />
planer, der overlader ganske meget til<br />
den enkelte lærers egen fortolkning.<br />
Det understreges, at det er vigtigt at<br />
skelne imellem individuelt arbejde –<br />
hvor de nævnte negative konsekvenser<br />
optræder – og en undervisning, hvor<br />
der tages individuelle hensyn.<br />
Sidstnævnte har ikke de samme negative<br />
konsekvenser, men det kræver, at<br />
den enkelte lærer har mulighed for at<br />
sikre sig nære relationer til hver enkelt<br />
elev og samtidig har et kendskab til<br />
den enkelte elev og dennes styrker,<br />
interesser og tidligere erfaringer.<br />
Sammenhængen mellem kundskab<br />
og omsorg for de enkelte elever bliver<br />
understreget.<br />
Individualisering skaber problemadfærd<br />
En forskningsrapport fra LP-arbejdet i<br />
Norge sætter yderligere fokus på bl.a.<br />
to af de nævnte faktorer – nemlig skolernes<br />
brug af differentiering og brug<br />
af individualiserede arbejdsmåder.<br />
Thomas Nordahl er en af forfatterne<br />
til denne rapport, der er fra 2009.<br />
Rapporten samler karakteristika for<br />
skoler med ringe problemadfærd i<br />
forhold til skoler med megen problemadfærd.<br />
De generelle svar på dette bakker<br />
DPU-undersøgelsen op, fx ved at<br />
fastslå, at skoler med ringe problemadfærd<br />
er skoler, der er præget af<br />
samarbejde mellem lærere indbyrdes<br />
og i forhold til skolelederen og med<br />
megen fælles pædagogisk refleksion.<br />
Lærerne gives frihed og tillid inden for<br />
de fælles standarder og værdier, og der<br />
er tydelige forventninger fra skolens<br />
ledelse til såvel lærere som elever.<br />
Læreren har en autoritativ ledelse af<br />
klassen, der er positive relationer mellem<br />
lærer og elever og mellem eleverne<br />
indbyrdes.<br />
Mere lærerstyret undervisning<br />
Men der er to yderligere meget klare<br />
tendenser i overensstemmelse med<br />
rapporten fra Skolverket.<br />
Skoler med lav forekomst af problemadfærd<br />
bruger kun i ringe omfang<br />
organisatorisk differentiering, hvor<br />
eleverne er organiseret i egne grupper<br />
ud fra fagligt niveau eller efter andre<br />
kriterier. Samtidig ses ringe brug af<br />
individualiserede arbejdsmåder.<br />
Begrundelserne for at anvende forskellige<br />
former for niveau- og differentierede<br />
arbejdsformer er, at de kan være
egnede til at tilpasse og differentiere<br />
undervisningen til den enkelte elev.<br />
Omkostningerne kan derimod være<br />
mindre tid og mulighed for at opbygge<br />
stabile læringsmiljøer – og det<br />
kan medføre mere problemadfærd.<br />
I forhold til at vælge mere individualiserede<br />
arbejdsmåder, som giver større<br />
ansvar til eleverne for egen læring,<br />
så kan det medføre konsekvenser<br />
som vandring, passivitet, uro, larm,<br />
ukoncentration og usikkerhed hos<br />
mange elever. Lærerrollen kan derved<br />
let blive for perifer, det faglige fokus<br />
og elevernes læring reduceres og<br />
opfølgning af den enkelte elev bliver<br />
vanskeliggjort.<br />
Fokus på fællesskabet<br />
Det svar, der gives i rapporten omtales<br />
i forbindelse med det, som man i<br />
Norge kalder Tilpasset Læring.<br />
Der bør fokuseres på og tages udgangspunkt<br />
i fællesskabet i klassen og<br />
kollektive tilnærmelser ved tilrettelæggelse<br />
af undervisningen. Lærernes<br />
handleberedskab og strategier til at<br />
tilpasse undervisningen til hele klassen<br />
er vigtig. Den sociale deltagelse og<br />
fælles referenceramme bliver et vigtigt<br />
udgangspunkt for læring. Lærerstyret<br />
undervisning inden for klassefællesskabet<br />
giver bedre mulighed for at<br />
skabe struktur, forudsigelighed og<br />
positiv stemning – og der er mindre<br />
problemadfærd.<br />
Hvad kan vi lære?<br />
Når vi omsætter den <strong>her</strong> nævnte viden<br />
fra aktuelle forskningsrapporter fra<br />
vore to nabolande, så må det give<br />
anledning til overvejelser hos os på<br />
PPR. Er der grund til at antage, at der<br />
kan være lignende problemer i den<br />
danske folkeskole, der bør ses på og<br />
vurderes?<br />
Folkeskoleloven lægger meget op til<br />
holddeling som et vigtigt pædagogisk<br />
princip, der skal tage højde for, at<br />
elever er meget forskellige. Nogle<br />
steder eksperimenterer man med<br />
næsten helt at afskaffe klassen som<br />
det stabile sociale fundament for<br />
elevernes undervisning. Forsøg med<br />
rullende skolestart gør skolestarten til<br />
et særdeles individuelt anliggende. I<br />
vældig mange skoler har man tredelt<br />
skolen i indskoling, mellemtrin<br />
og overbygning. Og en del steder<br />
medfører dette et totalt lærerskift for<br />
eleverne i denne forbindelse tre gange<br />
i skoleforløbet.<br />
Ændringer i skolen uden<br />
forskningsmæssigt belæg<br />
Fælles for de mange organisatoriske<br />
ændringer i skolen er, at de ikke på<br />
nogen måde hviler på forskningsmæssig<br />
viden om effekt. Det har mere<br />
eller mindre bare udviklet sig ud fra<br />
konkrete parters private opfattelser.<br />
Det er en kendt erfaring, at strukturelle<br />
og organisatoriske ændringer<br />
godt kan vise sig positive, når de<br />
involverede selv har udviklet ideerne<br />
og bakker dem engageret og helhjertet<br />
op i praksis.<br />
Det bliver straks langt mere problematisk,<br />
når strukturelle ændringer<br />
bliver besluttet, uden at det sikres, at<br />
der er den fornødne opbakning og<br />
forståelse fra de involverede lærere.<br />
Hvis den enkelte lærer ikke har en<br />
ændret struktur inde på rygmarven,<br />
så bliver situationen diffus for læreren,<br />
og det rammer i særlig grad elever<br />
med behov for megen struktur og<br />
forudsigelighed.<br />
Vi må på PPR sikre os helt aktuel<br />
viden fra forskning om skolen og de<br />
faktorer, der afgør, hvilke problemer<br />
der dukker op. Det nødvendiggør, at<br />
vi blander os kraftigt i den pædagogiske<br />
debat i kommunen og på den<br />
enkelte skole. Det er fatalt, hvis vi vil<br />
kunne beskyldes for at medvirke til<br />
at løse skolens problemer ved blot at<br />
lægge op til, at flere og flere udskilles<br />
fra den almindelige undervisning.<br />
<br />
Tyverne 2 | 2010
Stor ros<br />
til arbejdsgruppen<br />
for deres<br />
”rive-bide-kradseskema”<br />
Af Jeanette Christiansen<br />
”I Danmarks <strong>Lærerforening</strong><br />
har vi med bekymring<br />
konstateret, at der er<br />
uforholdsmæssig høje tal<br />
i anmeldelser af vold og<br />
trusler om vold i folkeskolen.<br />
- Og vi har interesseret<br />
os for, hvad I gør lokalt i<br />
organisationen. Derfor blev<br />
vi meget glade, da vi læste<br />
artiklen i Tyverne, og kunne<br />
se at I har gang i et meget<br />
vigtigt stykke arbejde med<br />
at udvikle en form for fælles<br />
registrering, og det ser bare<br />
super godt ud og det er et<br />
vældig godt stykke arbejde”<br />
sagde Birthe Hansen, som<br />
sidder i arbejdsmiljøgruppen<br />
i DLF.<br />
Den 8. marts havde <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> inviteret<br />
sikkerhedsrepræsentanterne<br />
(sir) ved specialskoler og grupper og<br />
ledere til et møde, hvor man skulle<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
drøfte det forslag til registreringsskema,<br />
som Lene (Lundevangskole)<br />
Gitte (Værebro skole) og Hanne Marie<br />
(Bakkeskolen) havde udarbejdet for<br />
vold og trusler om vold.<br />
Gråzoner<br />
Poul Hansen, arbejdsmiljøansvarlig<br />
i GLF, bød velkommen til de mange<br />
fremmødte og sagde, at det er med<br />
en trist baggrund, at vi har inviteret<br />
til mødet, fordi vi kan konstatere,<br />
at 50% af anmeldelserne for vold<br />
og trusler om vold har sin grund i<br />
specialskolerne og specialgrupperne.<br />
Men derudover er der en gråzone, som<br />
handler om de episoder i det daglige<br />
pædagogiske arbejde, som ikke <strong>her</strong><br />
og nu giver anledning til anmeldelser,<br />
men som har en karakter af intimidering<br />
og verbal fornedrelse/chikane<br />
af de ansatte. Det kan være et vilkår i<br />
arbejdet, men ikke desto mindre bør<br />
vi internt registrere hændelserne, og<br />
det er et skema til et sådan brug, vi<br />
skal diskutere i dag.<br />
Skemaet fungerer i praksis<br />
Lene kunne fortælle, at de længe på<br />
Lundevang skole havde diskuteret,<br />
hvordan man kunne håndtere de<br />
mindre ting, ”vi ville gerne have et<br />
rive – kradseskema med en ensartet-<br />
<br />
hed i kommunen. Skemaerne skulle<br />
samles i elevernes sagsmapper og ville<br />
kunne bruges til dokumentation i<br />
forhold til Arbejdsskadestyrelsen, når<br />
en kollega går ned.<br />
Kravet til dette skema skulle være,<br />
at var så enkelt og overskueligt, at<br />
det ikke ville opleves tidskrævende<br />
og besværligt at udfylde. Det skulle<br />
derfor være ja og nej afkrydsninger.<br />
Dette skema, I har <strong>her</strong>, er afprøvet<br />
på Lundevang og Værebro, og det<br />
fungerer!”<br />
Forny pædagogisk praksis<br />
Gitte (Værebro skole) sagde, at det<br />
er vigtigt, at skemaet er let at få fat i,<br />
det kan evt ligge hos skolelederen og<br />
hos skolens sikkerhedsrepræsentant.<br />
Formålet med disse registreringer er<br />
også at konstatere, om der er særlige<br />
mønstre i elevernes adfærd, vi skal<br />
være opmærksomme på. Der kan være<br />
en stor hyppighed af voldsom adfærd,<br />
og det kan man evaluere på. Det kan<br />
være, at man skal ændre på pædagogisk<br />
praksis eller ”frede” en lærer ved<br />
at bytte rundt i lærerbesætningen.<br />
Lederen skal kvittere med sin<br />
underskrift<br />
På skemaet er der afslutningsvis et felt,<br />
hvor skolens leder skal underskrive<br />
15
skemaet. Hensigten er, at sikre at<br />
lederen er bekendt med hændelsen og<br />
<strong>her</strong>efter kan følge op på sagen med<br />
samtaler o. a. efter behov.<br />
Hvad bruges lederens underskrift<br />
til?<br />
Søren, viceleder Søndergård skole,<br />
spurgte bekymret, hvad formålet<br />
med mødet var. Han ønskede ikke<br />
at blive taget til indtægt for en fælles<br />
indstilling <strong>her</strong>fra. Søren kunne give et<br />
eksempel på, at hans underskrift var<br />
blevet brugt til en skadesanmeldelse,<br />
hvilket var kommet bag på ham, efter<br />
at han havde skrevet under på et ”rive-<br />
kradse skema”.<br />
Handleplaner skal være opfølgningen<br />
Søren mente videre, at det var vigtigt,<br />
at disse sager blev fulgt op af handleplaner.<br />
Han havde i øvrigt kontaktet<br />
forvaltningen i anledningen af mødet<br />
og mente, at det var vigtigt at inddrage<br />
dem i arbejdet. Endvidere må<br />
vi arbejde for et godt psykisk arbejdsmiljø,<br />
og ikke låse os fast i for mange<br />
registreringer. Grænser for, hvad man<br />
16<br />
kan finde sig i, er ikke ens for alle, det<br />
er en fornemmelses sag.<br />
Skemaet kan buges fornuftigt<br />
og godt<br />
Danny, leder af Lundevang, betonede<br />
at alt hvad der kan bruges godt og<br />
fornuftigt også kan misbruges. Det er<br />
vigtigt, at den som føler sig intimideret,<br />
har ret til at føle det og blive hørt<br />
og få bearbejdet det. Der skal måske<br />
flere samtaler til. Skemaet er godt og<br />
vedr. underskriften, skal der i feltet<br />
stå, at lederen har set skemaet.<br />
Det er for lærerens skyld<br />
Kirsten, sikkerhedsrep. Mørkhøjskole,<br />
mente at skemaet i høj grad var for<br />
lærernes skyld. Det skal kunne bruges<br />
til at dokumentere, når en kollega<br />
går ned pga for mange hændelser,<br />
som kan være grove tilsvininger,<br />
små slag og spark og spyt fra elever.<br />
Underskriften på ”rive – kradse<br />
skemaet” skal garantere, at lederen<br />
har set skemaet, ikke set det der<br />
er sket, men ”hørt!” Vi skal skelne<br />
mellem, hvad der er mindre ting og<br />
hvad der er større, som skal anmeldes<br />
som arbejdsskader. Men de mindre<br />
ting ophober sig over tid og lagres i<br />
kroppen og i psyken. Pludselig kan en<br />
mindre hændelse udløse, at en kollega<br />
ikke længere kan fungere i jobbet.<br />
Derfor skal hændelserne registreres, så<br />
de kan dokumentere.<br />
Firs procent af konflikterne er<br />
initieret af personalet<br />
Søren, leder af Bakkeskolen, roste også<br />
skemaet og gjorde opmærksom på,<br />
at spørgsmålet i skemaet, om der er<br />
anvendt magt overfor eleven, er problematisk,<br />
fordi forældrene skal inddrages.<br />
Skemaet er vigtigt for eleverne,<br />
fordi det tyder på, at pædagogikken<br />
skal ændres. Undersøgelser peger på,<br />
at op til 80% af konflikterne initieres<br />
af personalet. Her må vi have uddannelse,<br />
der skal tilføres viden. Den<br />
langsigtede løsning er uddannelse, det<br />
betyder alt! Det kan vi konstatere på<br />
Bakke skolen. Foreningen skal sætte<br />
fokus på efteruddannelse!<br />
Skam og skyld<br />
I diskussionen om, hvem der har<br />
ansvaret for sikkerhedsarbejdet, ligger<br />
Der lyttes til erfaringerne for ændret pædagogisk praksis, møde vedr. rive kradse skemaer God og konstruktiv debat på mødet om rive kradse<br />
skemaets udformning<br />
Tyverne 2 | 2010
dette hos lederen. Lederne bliver<br />
på den måde nøglepersoner og har<br />
et stort etisk ansvar. Kunsten er at<br />
finde en balance i det krydsfelt, hvor<br />
medarbejderen føler sig intimideret<br />
og ikke nødvendigvis har fået flækket<br />
øjenbrynet eller fået blå mærker, men<br />
alligevel har brug for at blive behandlet<br />
ordentlig og taget alvorlig, hvor<br />
det udefra kan synes bagatelagtigt.<br />
Flere på mødet tilkendegav, at der er<br />
aspekter som skam og skyld, følelser<br />
som følge af intimideringen, der kan<br />
være svært at tale om. Ved at sætte ord<br />
på bliver det legitimt at registrere og<br />
bruge skemaerne, hvilket i dag ikke<br />
altid er regelen.<br />
Vi vender tilbage<br />
Gitte, SIR, Værebro skole, rundede<br />
mødet af med at love at sende de<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
redigerede skemaer ud til skolerne,<br />
forvaltningen, DLF og GLFs hjemmeside.<br />
Poul og Jeanette lovede, at <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> vil følge op med<br />
initiativer, hvor vi kan samle ledere og<br />
SIR fra skolerne til kursus og erfaringsudveksling<br />
om arbejdsmiljø.<br />
Vi takkede for det flotte fremmøde og<br />
glædede os til det videre samarbejde.<br />
Easy systemet, når arbejdsskader<br />
anmeldes<br />
Gry Meisner, sikkerhedsleder i forvaltningen,<br />
havde desværre måttet melde<br />
afbud til mødet, men foreningen har<br />
et godt samarbejde med forvaltningen<br />
omkring disse ting. Tanken havde<br />
været, at Gry skulle have fortalt os om<br />
Easy systemet, som alle skal bruge,<br />
Poul indleder mødet om rive kradse skemaer med ledere og SIR<br />
når der skal anmeldes arbejdsskader.<br />
Det vil blive på et senere møde.<br />
På mødet deltog:<br />
Jakob (leder) Værebro skole, Gitte<br />
(Sir) Værebro skole, Martin (leder)<br />
Mørkhøj skole, Kirsten (SIR)<br />
Mørkhøj skole, Lene (SIR) talepædagogerne,<br />
Niels (SIR) Høje <strong>Gladsaxe</strong><br />
skole, Danny (leder) Lundevang<br />
skole, Lene (SIR) Lundevang skole,<br />
Carsten (afdelingsleder) <strong>Gladsaxe</strong><br />
skole, Ann (kontaktlærer adhd), Rune<br />
(SIR) Bagsværd kostskole, Søren<br />
(leder) Bakkeskolen, Hanne Marie<br />
(SIR) Bakkeskolen, Søren (viceleder)<br />
Søndergård skole, John (SIR)<br />
Søndergård skole.<br />
Poul og Jeanette <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong>, Birthe Hansen,<br />
DLF. <br />
17
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong>s<br />
volleyballturnering 2010<br />
18<br />
Af Ole Larsen<br />
Den årligt tilbagevendende volleyballturnering<br />
fandt i år sted fredag den 26/2.<br />
Klokken 14.30 mødte forventningsfulde<br />
spillere op til, hvad der skulle vise sig at blive en<br />
af de mest spændende og velspillede turneringer i<br />
mange år. Det var lykkedes Marielyst Skole, som arrangør,<br />
at låne begge haller i <strong>Gladsaxe</strong> sportscenter.<br />
Der var derfor mulighed for at inddele turneringen<br />
i to rækker. En række for de seriøse og en række for<br />
de der ”bare” ville hygge sig.<br />
God ide med de to rækker<br />
Det viste sig at være en god idé med de to rækker.<br />
Alle så ud til at have en god oplevelse. De forsvarende<br />
mestre fra Værebro Skole kæmpede sig endnu en<br />
gang i finalen, hvor de skulle møde et topmotiveret<br />
mandskab fra Bagsværd Kostskole. Efter en velspillet<br />
og spændende kamp måtte Værebro, som jo<br />
ellers havde vundet turneringen de sidste år, strække<br />
våben og nye mestre skulle kåres.<br />
I B-rækken kom finalen til at stå mellem<br />
Søndergård Skole og Søborg Skole. Det var lykkedes<br />
Søborg Skole at rekruttere selveste Elvis, der med<br />
vanlig elegant hånd styrede damerne. I den sidste<br />
ende viste det sig, at Søborg Skoles større rutine<br />
skulle blive afgørende og de trak sig sejrrigt ud af<br />
opgøret.<br />
Efter en hyggelig og spændende eftermiddag var<br />
der lagt op til en dejlig fest på Marielyst Skole, hvor<br />
stedets kantinepersonale havde forberedt et festmåltid,<br />
som absolut levede op til forventningerne.<br />
Ved festen blev vandrepokalen delt ud til Bagsværd<br />
Kostskole, som har den opgave at få indgraveret<br />
deres navn inden næste års volleyballturnering.<br />
Der var 170 deltagere, hvilket jo må siges er<br />
ensbetydende med succes. Vi vil i <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> bruge det kommende år til at arbejde<br />
videre med arrangementets udformning. Næste års<br />
arrangement vil Værebro Skole stå for.<br />
Til sidst skal der lyde en tak til alle deltagerne og<br />
den arrangerende skole. <br />
Tyverne 2 | 2010
Generalforsamling 2010<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong><br />
Af Jeanette Christiansen<br />
Tirsdag den 2. marts var<br />
kredsens årlige generalforsamling<br />
på Mørkhøj skole,<br />
traditionen tro, og lærere<br />
fra skolerne mødte op til en<br />
eftermiddag med kollegial<br />
samvær og faglige forhold<br />
på dagsordenen.<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
I<br />
alt var vi 110 forsamlet, det<br />
afslørede antallet af anvendte<br />
tallerkner (men også antallet af<br />
afgivne stemmer) ved den senere middag,<br />
og stemningen var god og tonen<br />
som sædvanlig saglig.<br />
Mindeord for Svend Lau<br />
Henrik Poulsen tog indledningsvis<br />
ordet og udtalte et mindeord for<br />
Svend Lau, som døde efter længere<br />
tids sygdom den 13. februar.<br />
Generalforsamlingen holdt et minuts<br />
stilhed. Mindeord for Svend Lau er at<br />
finde andet sted i bladet.<br />
Temaerne på generalforsamlingen<br />
var<br />
• OK 11<br />
• Regeringens 360 graders eftersyn<br />
• Skolerådets anbefalinger<br />
• Kommunens rummelighedsprojekt<br />
• Skoleårets planlægning<br />
Faglige forhold til diskussion<br />
Connie Berg, <strong>Gladsaxe</strong> skole, gik<br />
på talerstolen for at give udtryk for<br />
sin undren og bekymring over det<br />
paradoks, at der på skolerne er ansat<br />
19
20 Tyverne 2 | 2010
lærere, som ikke er uddannede, når<br />
vi i kommunen har lærere, som ikke<br />
har job. Tillidsrepræsentanterne har<br />
<strong>her</strong> en opgave, som handler om, at<br />
de lægger pres på ledelserne for at der<br />
ansættes uddannede lærere.<br />
Henrik replicerede, at det for foreningen<br />
kan være svært at få et overblik,<br />
men det er rigtigt, at TR er et vigtigt<br />
led til kredsen, som er meget afhængige<br />
af at få oplysningerne så vi kan<br />
handle på det. Ifølge Folkeskoleloven<br />
skal man være uddannet. Der kan<br />
dog gøres undtagelser, og det udnytter<br />
nogle ledere.<br />
Bjarne Pedersen, Høje <strong>Gladsaxe</strong> skole,<br />
ville vide hvilke tiltag foreningen<br />
agtede at gøre i forhold til de vidt<br />
forskellige arbejdstidsforhold, som<br />
er skolebibliotekarerne er underlagt.<br />
På Høje <strong>Gladsaxe</strong> er man helt nede<br />
og skrabe bunden og på andre skoler<br />
gives langt bedre forhold.<br />
Henrik svarede på dette, at arbejdstidsaftalen<br />
netop skulle evalueres på<br />
et kursus for TR i april og skolebibliotekerne<br />
ville være et af punkterne.<br />
Foreningen vil forsøge at hjælpe TR<br />
på skolerne med en bedre løsning.<br />
Kommunale forhold<br />
til diskussion<br />
Torsten Lange, <strong>Gladsaxe</strong> skole,<br />
spurgte til effektiviseringsskemaet,<br />
som står i beretningen. Hvordan skal<br />
skemaet forstås? Og hvad vil der ske?<br />
Dette kunne Henrik ikke hjælpe med,<br />
idet det var Byrådets budgetvedtagelse.<br />
Men det var tal på effektiviseringer,<br />
som i øvrigt gjaldt kommunen<br />
➜<br />
1. Der er god stemning og snakken går fornøjet<br />
ved bordene i pausen, generalforsamling<br />
2010<br />
2. Vibeke og Jørn i stort smil, Emil i baggrunden,<br />
generalforsamling<br />
3. Willi, <strong>Gladsaxe</strong> skole, i gang med at fortælle<br />
en underfundig historie, generalforsamling<br />
4. Kim, Connie og Jesper, smukke smil til<br />
fotografen, generalforsamling<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
over en bred kam. Hovedudvalget har<br />
dog bedt om at blive holdt orienteret.<br />
Pædagogiske forhold til<br />
diskussion<br />
Kjeld Resen gik på talerstolen og<br />
gjorde forsamlingen bekendt med en<br />
undersøgelse om for tidlig fødte børn.<br />
Antallet af for tidlig fødte er voldsomt<br />
stigende og det kan betyde, at behovet<br />
for specialundervisning stiger. Der<br />
er tale om 2 elever i gennemsnit pr.<br />
klasse.<br />
Jeanette Christiansen, <strong>Gladsaxe</strong> skole,<br />
gav udtryk for sin bekymring over<br />
ledelsens dispositioner i forhold til noget<br />
specialundervisning, som er tildelt<br />
en elev på skolen. Eleven som går i<br />
femte klasse, er lettere hjerneskadet og<br />
derfor meget faglig svag. Han har fået<br />
en times støtte i dansk om dagen af en<br />
undervisningsassistent, som er ganske<br />
uden uddannelse. Dette er uacceptabelt<br />
både fagligt og pædagogisk. I<br />
en svarskrivelse til kredsen, skriver<br />
skolens leder, at assistenten fører<br />
tilsyn med eleven og er instrueret i,<br />
hvordan han skal sætte eleven i gang.<br />
En elev som ikke kan læse og arbejde<br />
selvstændigt! Det sidste punktum er<br />
ikke sat endnu. TRèrne opfordres til<br />
at have et vågent øje på, hvordan der<br />
disponeres i specialundervisningen.<br />
Bjarne Pedersen, Høje <strong>Gladsaxe</strong>, ville<br />
vide, om det er rigtigt at skolepsykologerne<br />
havde fået besked på, at de ikke<br />
måtte indstille elever til specialundervisning<br />
efter behov. Hvem har givet<br />
forbudet?<br />
Henrik mente, at kommunen i flere<br />
tilfælde, efter hans opfattelse, ikke<br />
overholder bekendtgørelsen om specialundervisning.<br />
Foreningen har flere<br />
gange forsøgt at invitere psykologerne<br />
til møde, for at høre om deres vilkår,<br />
men mødet er udskudt. Psykologerne<br />
er pressede på deres faglighed.<br />
John Rasmussen, Lundevang skole,<br />
annoncerede den næste rummelighedsundersøgelse,<br />
som vil komme<br />
før sommerferien. Undersøgelsen vil<br />
danne grundlag for et møde med<br />
politikerne.<br />
Generalforsamlingen vedtog en udtalelse<br />
vedr. rummelighedsprojektet.<br />
Organisatoriske forhold<br />
Poul Hansen, 10. Klasse Centret,<br />
betonede vigtigheden af, at vi på skolerne<br />
udviser rettidig omhu, når vores<br />
kolleger har ondt i arbejdsmiljøet.<br />
Vi skal være hurtigere til at kontakte<br />
foreningen og få hjælp!<br />
Den samlede beretning blev enstemmigt<br />
vedtaget.<br />
Et forslag under budgettet om at<br />
støtte Unicef med et fast årligt beløb<br />
på 2.500 blev enstemmigt vedtaget.<br />
Valg til kredsstyrelsen og andre gode<br />
funktioner<br />
Lisbet Helweg ønskede ikke at genopstille<br />
og fik stor tak for sine mange års<br />
solide og kompetente faglige arbejde,<br />
som mange medlemmer har haft<br />
glæde af gennem tiden. Poul Hansen<br />
genopstillede heller ikke, fordi han er<br />
blevet ansat som koloniernes forretningsfører.<br />
Poul nåede at have 25<br />
års jubilæum i kredsstyrelsen og blev<br />
takket for sine mange års engagement<br />
og faglige dygtighed.<br />
Henrik Poulsen blev valgt som<br />
formand<br />
Bestyrelsen blev sammensat som følger:<br />
Thomas Agerskov, Søborg skole,<br />
kongresdelegeret, Ole K. Larsen,<br />
Marielyst skole, kongresdelegeret,<br />
Jeanette Christiansen, <strong>Gladsaxe</strong> skole,<br />
kongresdelegeret, Nikolaj Dahlkild,<br />
Høje Gladssaxe skole, Mette<br />
Fredensborg, Egegård skole, John<br />
Rasmussen, Lundevang skole, Pernille<br />
Olsen, Søborg skole, 1. Suppl., Lisbeth<br />
Nielsen, Søborg skole, 2. Suppl.<br />
Fanebærer<br />
Ole K. Larsen, og Niels Stephensen<br />
som suppl.<br />
Kritisk revisor<br />
Henrik Aardestrup, Birgitte Larsen<br />
som suppl.<br />
Generalforsamlingen sluttede på<br />
bedste vis over et glas vin ved bordene,<br />
hvor der også blev lidt tid til at snakke<br />
med gamle studiekammerater og<br />
kolleger. <br />
21
Af Willi Bjerregaard<br />
I<br />
forrige nummer af Tyverne<br />
havde jeg et mindre indlæg – mest<br />
om kartoffelferiens trængsler i<br />
fortiden. Herunder er jeg uforvarende<br />
kommet til at anslå nogle strenge, som<br />
Undskyld!<br />
let rødmende og fnisende kolleger har<br />
komplimenteret mig for med ordene:<br />
”Det var altså under bæltestedet.”<br />
Ved genlæsning af det skrevne kan<br />
jeg kun finde ordet ”knæ”, der jo som<br />
regel befinder sig i benævnte zone.<br />
Altså under bæltestedet. Jeg beklager<br />
til fulde de ubehagelige billeder af<br />
historisk karakter, der ved læsning<br />
af dette ord er fremkommet i enkelte<br />
kollegers begrebsapparat. Og jeg<br />
tilstår, at det kan være psykisk hårdt<br />
således at blive konfronteret med, at<br />
man i nutidens velfærdssamfund står<br />
på skuldrene af forne tiders generationer<br />
af slidere, som bogstaveligt talt<br />
har befundet sig på knæene under det<br />
daglige arbejde. Undskyld!<br />
Det er såmænd ikke så længe siden,<br />
at tingene var anderledes. Sådan<br />
oplevede jeg selv som såkaldt ”ikke<br />
anordningsmæssigt uddannet” vikar<br />
og timelærer, at en overlærer klagede<br />
sin bitre nød over min sprogbrug til<br />
skoleinspektøren – sådan hed det den<br />
Egentlig betyder overskriften vel: Uden<br />
skyld, men nutidens trend er, at man<br />
ikke føler skyld over noget, som man har<br />
gjort, sagt eller tegnet, men alene over de<br />
billeder og forestillinger, som det skabte i<br />
modtagernes hjerner.<br />
gang! – med ordene: ”Jeg er ikke dus<br />
med en vikar!” Det grinede vi meget<br />
af i den anden ende af lærerværelset.<br />
Der er brug for humor. Således var det<br />
udpræget også i kartoffelrækkerne. Et<br />
eksempel fra skoleverdenen: En ung<br />
pige stiger på rutebilen til Herning.<br />
Ingen plads, men en beleven <strong>her</strong>re<br />
tilbyder hende, at hun kan sætte sig på<br />
hans knæ.<br />
Hun fortæller det senere til sin mor,<br />
der spørger, om hun fik at vide, hvad<br />
han lavede – altså hvilket arbejde,<br />
han havde. ”Han var skolelærer,”<br />
fortæller hun. ”Hvordan kan du vide<br />
det?” spørger moderen. ”Jo, for jeg sad<br />
på hans penalhus hele vejen,” sagde<br />
pigen.<br />
Konerne grinede, så de trillede rundt<br />
mellem rodknoldene. Jeg synes, at det<br />
var synd for det fine penalhus. Sådan<br />
er det: For den rene er alting rent!<br />
Og altså lige igen for en sikkerheds<br />
skyld:<br />
Undskyld. <br />
22 Tyverne 2 | 2010
Lejrskole via foreningen<br />
Booking til lejrskoleophold sker ved<br />
henvendelse til foreningens kontor.<br />
Skal man være rimelig sikker på at få<br />
sin ønskede uge, er det bedst at ringe et<br />
Salgjerhøj<br />
Salgjerhøjvej 52/Flade<br />
7900 Nykøbing Mors<br />
Tlf.: 9774 0112<br />
Kolonien råder over i alt 48 sengepladser fordelt<br />
på 7 ledervæ relser og 9 køjeværelser<br />
med 2 køjesenge i hver.<br />
Tilsynsførende: Kirsten Blaabjerg,<br />
tlf. 9774 0527<br />
Halleklippen<br />
Årsdalevej 2/Nørremark<br />
3730 Neksø<br />
Tlf.: 5649 2071<br />
Kolonien råder over i alt 56 sengepladser fordelt<br />
på 4 ledervæ relser, 10 elevværelser med<br />
2 kø jesenge i hver.<br />
Tilsynsføren de: Gry Hellvik, tlf. 5649 4221<br />
Tyverne 2 | 2010<br />
år i forvejen. Booking kan foretages fra<br />
januar året før, man ønsker at benytte<br />
kolonien. Transporten til lejrskolen<br />
foregår via Skolerejser – skolens kontor<br />
Isøre<br />
Korshage Fjordvej 28<br />
4581 Rørvig<br />
Tlf.: 5991 8805<br />
Kolonien råder over i alt 60 sengepladser fordelt<br />
på 9 ledervæ relser og 1 sovesal af 28<br />
senge.<br />
Tilsynsførende: Lars Isholdt,<br />
tlf. 5136 4622<br />
Drejø<br />
Drejø Brovej 11/Drejø<br />
5700 Svendborg<br />
Tlf.: 6221 3912<br />
Kolonien råder over i alt ca. 40 sengepladser.<br />
Fordelt på 8 lederværelser og 8 værelser med<br />
2 køjesenge i hver. Hvert rum har eget bad og<br />
toilet.<br />
Tilsynsførende: Susanne Larsen,<br />
tlf. 3161 7512<br />
har ansøgningsblanketter – også <strong>her</strong> er<br />
det bedst at være i god tid.<br />
Loddenhøj<br />
Loddenhøjvej 218/Barsmark<br />
6200 Aabenraa<br />
Tlf.: 7461 7101<br />
Kolonien råder over i alt 46 sen ge pladser fordelt<br />
på 3 ledervæ relser og 9 køjeværelser<br />
med 2 køjesenge i hver.<br />
Tilsynsførende: Tommy Jensen,<br />
tlf. 3057 7166<br />
Priser 2009<br />
Halleklippen, Loddenhøj og Salgjerhøj<br />
lejes ud med økonoma. Pris kr. 600,- pr.<br />
person for 5 dage.<br />
Isøre og Drejø:<br />
250 kr. for tre dage pr. pers. ekskl. kost<br />
300 kr. for fire dage pr. pers. ekskl. kost<br />
350 kr. for fem dage pr. pers. ekskl. kost<br />
– også ankomst- og afrejsedag.<br />
Foreningen udlejer også en villa ved<br />
Loddenhøj, til foreningens medlemmer.<br />
Fra påske til efterårsferien kr. 1.500,- pr.<br />
uge, og fra efterårsferien til påske kr.<br />
2.000,- pr. uge.<br />
Ved leje af foreningens kolonier i<br />
vintersæsonen tillægges kr. 1.500,- til<br />
ekstra varme. <br />
23
Det sker i huset . . .<br />
Optakt til lejrskoler og sommerhold 2010<br />
Årets tilsynsrejser er for alvor i gang med Emil Kestler(afgående forretningsfører)<br />
og Poul Hansen (ny forretningsfører pr.1.08) og Jeanette Christiansen (ny formand<br />
for kolonierne) som besøger kolonierne og går dem igennem for vedligeholdelser og<br />
mangler sammen med den stedlige tilsynsførende.<br />
Den første rejse gik til Loddenhøj i Sønder Jylland den 10. marts og <strong>her</strong> var hele<br />
koloniudvalget med. Herefter vil de øvrige kolonier få besøg, og rejserne forventes<br />
afsluttet med Halleklippen den 17. maj.<br />
Nu er sommerholdene på plads!<br />
Kolonirepræsentanterne har i den<br />
sidste tid holdt møder, hvor de har<br />
udtaget børn til sommerholdene 2010.<br />
I alt skal 312 børn på sommerkoloni,<br />
og de er fordelt på 9 hold.<br />
Børnene og deres familie får besked<br />
sidst i uge 16. Desværre har vi igen<br />
måttet afvise ansøgere, og i år er det<br />
70 børn.<br />
De vil efter ønske blive sat på en<br />
venteliste.<br />
Alle kolonier er atter i brug, hvilket er<br />
meget tilfredsstillende for koloniudvalget.<br />
Det er et vigtigt politisk signal til vores<br />
omverden, der fortæller, at der er et<br />
stort behov for vores sommerkolonier.<br />
Møde for holdlederne til sommerkolonierne<br />
2010:<br />
Torsdag den 27. maj er der møde for<br />
sommerens holdledere i <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong>. Det sker som sædvanlig<br />
under ledelse af Emil Kestler, som<br />
vanen tro opmaner til begejstring og<br />
forventning til de forestående sommerkolonier.<br />
Det bliver det sidste møde for Emil<br />
om kolonierne. Emil går af som forretningsfører<br />
og kan med glæde og<br />
stolthed gå sommeren i møde.<br />
Tillidsrepræsentanterne holder det<br />
sidste møde før sommerferien onsdag<br />
den 9. juni.<br />
Den 2. marts var de flittige pensionister<br />
på besøg på Dieselmuseet. På billedet er<br />
det blevet tid til en mellemmad.<br />
Rundvisning på<br />
Frihedsmuseet<br />
19. maj<br />
Det er nu 70 år siden, at Danmark<br />
blev besat og 65 år siden, vi atter<br />
blev befriet. I den anledning indbydes<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong>s pensionerede<br />
medlemmer til en rundvisning på<br />
Frihedsmuseet og i bunkerudstillingen.<br />
Rundvisningen forestås af historiestuderende.<br />
Efter rundvisningen er foreningen vært<br />
ved et let traktement. Her kan, hvem<br />
der vil, underholde med oplevelser fra<br />
besættelsestiden.<br />
Arrangementet finder sted onsdag d.<br />
19. maj kl. 10.20.<br />
Vi mødes foran Frihedsmuseet, Churchillparken<br />
7.<br />
Da museet har et maksimum på 30<br />
deltagere, opfordres interesserede<br />
til at tilmelde sig hurtigst muligt på<br />
foreningens kontor på telefonnummer<br />
39 56 55 11.<br />
Omvisning på Frihedsmusee<br />
Det er n<br />
den, at v<br />
saxe Læ<br />
visning p<br />
ningen fo<br />
Efter om<br />
Her kan<br />
sættelse<br />
Det foreg<br />
Frihedsm<br />
Da muse<br />
interesse<br />
gens kon