Ejendomsret - RASMUSSEN / Data
Ejendomsret - RASMUSSEN / Data
Ejendomsret - RASMUSSEN / Data
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ejendomsret</strong><br />
1. <strong>Ejendomsret</strong> og ejendomsovergang -<br />
indledning 2<br />
1.1 Faget ejendomsret 2<br />
1.2 Den fuldstændige ejendomsret og de<br />
begrænsede rettigheder 2<br />
1.3 <strong>Ejendomsret</strong>tens overgang 2<br />
1.4 Historik 2<br />
2. Forholdet mellem erhververen og<br />
overdragerens kreditorer 3<br />
2.1 Indledning 3<br />
2.2 Rådighedsberøvelse sket 3<br />
2.2.1 Rådighedsberøvelse give i almindelighed<br />
erhververen beskyttelse mod overdragerens<br />
kreditorer. 3<br />
2.2.2 Forstikkelse 3<br />
2.2.3 Proforma 3<br />
2.2.4 Omstødelse (konkurs, tvangsakkord og<br />
gældssanering) 3<br />
2.2.5 Særlig ugyldighedsregel 3<br />
2.3 Almindelige bemærkninger om tilfælde,<br />
hvor individuelt bestemt genstand fortsat er i<br />
overdragerens besiddelse 4<br />
2.3.1 Købesummen ikke betalt 4<br />
2.3.2 Prænumerationskøb (forudbetaling) 4<br />
2.3.3 Erhververen kan modregne 4<br />
2.3.4 Købesummen transporteret til financier 4<br />
2.3.5 Vederlagsfri overdragelser m.v. 4<br />
2.3.6 Bevismæssige spørgsmål 4<br />
2.4 Betydningen af, om der er tale om species<br />
eller genus 4<br />
2.4.1 Indledning 4<br />
2.4.2 Den købsretlige sondring mellem species og<br />
genus 4<br />
2.4.3 Retsstillingen i forhold til overdragerens<br />
kreditorer, når der foreligger en speciesgenstand. 4<br />
2.5 Individualisering af genusgenstande 4<br />
2.5.1 Almindelige bemærkninger. 4<br />
2.5.2 Teorien om bindende individualisering 4<br />
2.5.3 Teorien om normal individualisering 4<br />
2.5.4 Nærmere om kravene til individualisering 4<br />
2.6 Pantsætningstilfælde 5<br />
2.6.1 Almindelige bemærkninger 5<br />
2.6.2 Sale and lease back m.v. 5<br />
2.6.3 Overdrageren som salgsagent for<br />
erhververen 5<br />
3. Forholdet mellem overdrageren og<br />
erhververens kreditorer 6<br />
3.1 Indledning 6<br />
3.2 Sælgers standsningsret 6<br />
3.2.1 Almindelige bemærkninger 6<br />
3.2.2 Betingelserne for at udøve standsningsret 6<br />
3.2.3 Standsningsrettens indhold 6<br />
3.2.4 Standsningsrettens prioritetsstilling 6<br />
3.3 Den nærmere gennemførelse af<br />
standsningsret, navnlig med hensyn til gods<br />
under transport 6<br />
3.3.1 Almindelige bemærkninger 6<br />
3.3.2 Søtransport 7<br />
3.3.3 Andre transportformer 7<br />
3.3.4 Betydningen for sælgers standsningsret af<br />
de transportretlige regler om ret til at råde over<br />
godset 7<br />
3.3.5 Anvendelse af andre selvstændige<br />
medhjælpere 7<br />
3.3.6 Er meddelelse til køberen eller dennes bo<br />
tilstrækkelig til at “hindre” overgivelse, ved konkurs.<br />
7<br />
3.4 Overgivelse 7<br />
3.5 Almindelige bemærkninger om sælgers<br />
hævebeføjelser efter overgivelsen 7<br />
3.6 Kontantsalg 8<br />
3.7 Ejendoms forbehold 8<br />
3.7.1 Almindelige bemærkninger 8<br />
3.7.2 Kreditaftaleloven 8<br />
3.7.3 Afgrænsningen mellem ejendomsforbehold<br />
og andre retsinstitutter. 8<br />
3.7.4 Almindelige betingelser for<br />
ejendomsforbeholds gyldighed 8<br />
3.7.5 Omdannelse af salgsgenstanden 8<br />
3.7.6 Konsignation 8<br />
4. Vindikation og ekstinktion 9<br />
4.1 Almindelige bemærkninger 9<br />
4.1.1 Vindikation og ekstinktion 9<br />
4.1.2 De to problematiske situation 9<br />
4.2 Det retstekninske udgangspunkt 9<br />
4.3 Almindelige betingelser for eksstinktion 9<br />
4.3.1 Rådighedsberøvelse 9<br />
4.3.2 Besiddelse hos mellemleddet 9<br />
4.3.3 Begrundet god tro hos erhververen 9<br />
4.3.4 “Noget mere” 9<br />
4.4 De enkelte tilfældegrupper 9<br />
4.4.1 Legitimationseksstinktion 9<br />
4.4.2 Køb med ejendomsforbehold 9<br />
4.4.3 Betroelsestilfælde vindikation 10<br />
4.4.4 Andre indsigelser fra den oprindeligt<br />
berettigede 10<br />
4.4.5 Dobbeltdispositioner 10<br />
4.4.6 Sælgers uberettigede dispositioner efter<br />
transport på købekontrakt 10
Kapitel 1, afsnit 1.1 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
1. <strong>Ejendomsret</strong> og ejendomsovergang<br />
- indledning<br />
1.1 Faget ejendomsret<br />
Man kan i juraen skille mellem offentligret og privatret. Privatretten kan deles ind i:<br />
formue-, person-, familie-, og arveret. Formueretten kan deles i: obligations og<br />
ejendomsret.<br />
1.2 Den fuldstændige ejendomsret og de begrænsede rettigheder<br />
Udtrykket ejendomsretten bruges ikke kun som betegnelse for et fag, men tillige som<br />
betegnelse for en rettighedstype, der er karakteriseret ved, at dens indehaver er<br />
berettiget til at råde i enhver henseende, hvor der ikke ved lovgivning eller privat<br />
viljeserklæring er fastsat særlige begrænsninger herfor.<br />
Brugsretten er en ret som hjemler sin indehaver adgang til en almindelig faktisk råden<br />
over en genstand, som tilhører en anden, fx leje af hus.<br />
Servitutten, er en ret som hjemler sin indehaver adgang til i nærmere fastsatte specielle<br />
henseender at råde faktisk over en andens ejendom. Fx grave grus er<br />
tilegnelsesservitut, en ret til at færdes ad en bestemt vej over fremmed fast ejendom er<br />
rådighedsservitut, eller ret til kræve at der på en ejendom ikke opføres<br />
beboelsesbygninger over en vis højde er tilstandsservitut.<br />
Grundbyrde er en pligt for til enhver tid værende ejer eller bruger af en ejendom til at<br />
præstere en vis ydelse.<br />
En panteret er en fordringsret, der hjemler kreditor særlig fortrinlige<br />
fyldestgørelsesmåder og i større eller mindre omfang begrænser debitors råden over det<br />
pantsatte.<br />
1.3 <strong>Ejendomsret</strong>tens overgang<br />
Emnet for denne bog er tredjemands problemer ved overdragelse af løsøregenstande.<br />
1.4 Historik<br />
Yo<br />
Version 19; sider 10 2
Kapitel 2, afsnit 2.1 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
2. Forholdet mellem erhververen og<br />
overdragerens kreditorer<br />
2.1 Indledning<br />
Problemer kan opstå når det i forbindelse med en kreditors retsforfølgning oplyses, at<br />
skyldner (overdrageren) har solgt løsøregenstanden, hvori kreditor ønsker fyldestgørelse.<br />
Kreditor --------------- Overdrager ------------------ Erhverver<br />
Ved løsøre findes der kun lovregler om forholdet mellem erhververen og overdragerens<br />
kreditorer, ved pantsætning og biler m.v. Det er er for at afhjælpe tvivl om hvem<br />
som faktisk ejer genstanden, og dette klares ved købsregistrering:<br />
i) Ved biler m.v. skal ejendomsforbehold og underpant tinglyses i bilbogen for at<br />
opnå beskyttelse mod aftaler om køretøjet og mod retsforfølgning, TL§42d,1,1.<br />
Det samme gælder retsforfølgning sådanne køretøjer, for så vidt skyldneren<br />
ikke er berøvet rådigheden over køretøjet, TL§42d,1,2.<br />
ii) Ved fast ejendom skal det tinglyses. Skibe og luftfartøjer skal registreres.<br />
iii) Registrerede fondsaktiver skal registreres i værdipapircentralen.<br />
iv) Overdragelse at et simpelt gældsbrev til eje eller pant har ikke gyldighed mod<br />
overdragerens kreditorer, medmindre skyldneren fra overdrageren eller<br />
erhververen har fået underretning overdragelsen, GBL§31,1.<br />
v) Pantsætning eller anden overdragelse til sikkerhed af et omsætningsgældsbrev<br />
har efter GBL§22 ikke gyldighed mod overdragerens kreditorer, medmindre<br />
erhververen har gået gældsbrevet i hænde.<br />
HR er at erhververen er beskyttet når har fået genstanden overgivet, og omstødelse kan<br />
så kun ske med Konkurslovens regeler.<br />
HR når genstanden ikke er overgivet er at genstanden kun kam tilfalde erhververen hvis<br />
han har forudbetalt, og genstanden lader sig klart identificere ud fra resten af boet.<br />
¬ Overdragerens kreditorer er per definition mere interesseret i at genstanden bliver solgt<br />
og omsat til penge, men de skal alligevel beskyttes for måske bliver genstanden ikke<br />
solgt for at realisere dens værdi, men blot ved en retshandel at bringe den i kreditorly.<br />
2.2 Rådighedsberøvelse sket<br />
2.2.1 Rådighedsberøvelse give i almindelighed erhververen beskyttelse mod<br />
overdragerens kreditorer.<br />
Når overdrager ikke længere har rådighed over genstanden fordi den er overdraget til<br />
køber eller til deponering hos 3mand, er det som regel ikke muligt at omstøde,<br />
medmindre en konkurs truet person blot søger at gemme sine værdier:<br />
2.2.2 Forstikkelse<br />
Hvis skyldner bringer sine værdier i kreditorly ved at anbringe dem hos venner uden<br />
ejerskifte kan man ved vidnes afhøring finde frem til genstanden.<br />
2.2.3 Proforma<br />
Er genstanden søgt bragt i kreditorly ved at indgå en proformahandel, en aftale som<br />
ikke er virksom mellem parterne, skal heller ikke være virksom for kreditorerne.<br />
2.2.4 Omstødelse (konkurs, tvangsakkord og gældssanering)<br />
Konkurslovens omstødelses regler finder sted ved konkurs, jf KL§184+221.<br />
Overdragelse kan så omstødes efter de parametre som er angivet i KL kapitel 8.<br />
Omstødelse af gaver mellem ægtefæller kan ske efter Æ2§33.<br />
2.2.5 Særlig ugyldighedsregel<br />
Straffelovens §283+300 om skyldner svig vil kunne bruges dispositionen er usædvanlig<br />
og uforsvarlig i forhold til kreditorerne.<br />
Version 19; sider 10 3
Kapitel 2, afsnit 2.3 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
2.3 Almindelige bemærkninger om tilfælde, hvor individuelt bestemt<br />
genstand fortsat er i overdragerens besiddelse<br />
Der er ingen rimelig grund til at stille overdragerens kreditorer bedre end overdrageren.<br />
2.3.1 Købesummen ikke betalt<br />
Normalt vil kreditorer være interesseret i at handlen ikke stoppes, og normalt<br />
gennemføres.<br />
2.3.2 Prænumerationskøb (forudbetaling)<br />
Hvis der er forudbetalt er der ingen grund til ikke at udlevere salgsgenstanden, da<br />
kreditorer har pengene i boet.<br />
2.3.3 Erhververen kan modregne<br />
Hvis erhververen kan modregne da han selv er kreditor hos overdrageren stilles han på<br />
samme måde som havde han forudbetalt.<br />
¬ I tilfælde af konkurs er modregning reguleret gennem Konkursloven.<br />
2.3.4 Købesummen transporteret til financier<br />
Hvis erhververen har deponeret købesummen hos en financier indtil overdragelse er<br />
sket kan dette behandles på samme måde som en forudbetaling.<br />
2.3.5 Vederlagsfri overdragelser m.v.<br />
Som nævnt i 2.2 skal kreditor ikke finde sig i enhver handel, og de kan reguleres<br />
gennem Konkursloven.<br />
2.3.6 Bevismæssige spørgsmål<br />
Hvis en handel er proforma skal den tilsidesættes overfor kreditorerne, jf 2.2.3.<br />
2.4 Betydningen af, om der er tale om species eller genus<br />
2.4.1 Indledning<br />
Der er ingen rimelig grund til at stille overdragerens kreditorer bedre end overdrageren.<br />
2.4.2 Den købsretlige sondring mellem species og genus<br />
En species genstand er unik eller brugt. En genus tilhører en bestemt art, og man vil<br />
ikke væsentligt kunne skilne individerne fra hinanden i arten.<br />
2.4.3 Retsstillingen i forhold til overdragerens kreditorer, når der foreligger<br />
en speciesgenstand.<br />
Det er vigtigt om salgsgenstanden har gennemgået en individualisering, så lige præcis<br />
den genstand kan kræves udleveret af erhververen i stedet for at han blot har et krav i<br />
boet.<br />
2.5 Individualisering af genusgenstande<br />
2.5.1 Almindelige bemærkninger.<br />
Ved genuskøb er erhververen kun beskyttet over for overdragerens kreditorer, såfremt<br />
der er foretaget en individualisering, dvs. en udskillelse af genstanden til opfyldelse af<br />
aftalen, som opfylder visse nærmere krav.<br />
Hvis han derimod kun har krav i en del vinflasker står han på samme vilkår som andre<br />
kreditorer i boet.<br />
2.5.2 Teorien om bindende individualisering<br />
Teori om at individualisering finder sted når den er beviseligt i en købsaftale.<br />
Selvom en udskillelse er bindende for overdrageren, er det ikke sikkert, at kreditterne<br />
skal respektere den.<br />
2.5.3 Teorien om normal individualisering<br />
Kreditorer skal stadigt ikke respektere illoyale dispositioner, som proforma handel.<br />
Enhver beviselig, klart konstateret individualisering fra sælgerens side inden fallitten,<br />
foretaget som et naturligt led i en normal handelsafslutning, gyldig bør overføre<br />
ejendomsretten til køberen i forhold til sælgerens retsforfølgende kreditorer.<br />
2.5.4 Nærmere om kravene til individualisering<br />
Krav: sket en udskillelse af genstanden i overensstemmelse med købsaftalen, at<br />
udskillelsen skal have hjemmel, og at underretning om udskillelsen i almindelighed skal<br />
være givet til køber, og at individualiseringen fremtræder som ordinær.<br />
Bestillingskøbene bliver individualiserede da de bygges specifikt til kunden.<br />
Kravet om at udskillelsen skal fremtræde som ordinær menes at det virke som normal<br />
praksis indenfor driften af firmaet.<br />
Version 19; sider 10 4
Kapitel 2, afsnit 2.6 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
2.6 Pantsætningstilfælde<br />
2.6.1 Almindelige bemærkninger<br />
Ingen beskyttelse i individualisering. Reglen om erhververens beskyttelse mod<br />
overdragerens kreditorer ved individualisering af slagsgenstanden, finder ikke sted når<br />
genstanden overdrages til eje og ikke til pantsætning.<br />
Sikringsakten kan derimod bestå i håndpant eller tinglysning.<br />
2.6.2 Sale and lease back m.v.<br />
Kan undertiden virke som pantsætning, her er sondringen vigtig om det er overdragelse<br />
til ejendom eller om til sikkerhed.<br />
2.6.3 Overdrageren som salgsagent for erhververen<br />
Med mindre der er håndpant skal pantsætningen registreres i det rigtige register.<br />
Version 19; sider 10 5
Kapitel 3, afsnit 3.1 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
3. Forholdet mellem overdrageren og<br />
erhververens kreditorer<br />
3.1 Indledning<br />
Omhandler under hvilke betingelser overdrageren kan ophæve sin aftale med<br />
erhververen og kræve denne hæveadgang med heraf gældende tilbagegivelse af erlagte<br />
ydeler respekteret af erhververens kreditorer. Problemet opstår, såfremt<br />
vederlagsforudsætningen brister, fordi erhververen ikke betaler købesummen som aftalt<br />
(aktuel misligholdelse), eller såfremt erhververen standser sine betalinger eller går<br />
konkurs m.v. (anticiperet misligholdelse).<br />
Skelsættende er om genstanden allerede er overleveret til køberen når dennes<br />
misligholdelse indtræder:<br />
i) Ikke overgivet endnu, kan sælgeren hæve købet efter KBL§28,1<br />
ii) Allerede overgivet: sælger kan ikke hæve købet, medmindre han har taget<br />
særligt forbehold herfor KBL§28,2.<br />
Kreditaftaleloven regulerer direkte, hvilke betingelser en aftale om kreditkøb med<br />
ejendomsforbehold skal opfylde for at være gyldige mellem parterne, men disse regler<br />
får indirekte også betydning i forhold til erhververens kreditorer, idet overdrageren ikke<br />
kan kræve en retsposition i forhold ti kreditorerne, som han ikke har i forhold til<br />
erhververen selv.<br />
3.2 Sælgers standsningsret<br />
3.2.1 Almindelige bemærkninger<br />
Standsningsretten omhandler for køb som endnu ikke er overdraget til køber.<br />
Salgsgenstanden skal stilles samtidigt til rådigt som betalingen ved kontantkøb,<br />
KBL§14.<br />
Ved afsendelses køb skal genstanden sendes men sælger kan hindre at speditøren ikke<br />
udlevere før der er sket betaling, KBL§15.<br />
I handelskøb med transportdokument betales ved overgivelse af transportdokumentet,<br />
KBL§16+71.<br />
Om købet kan hæves afhænger af om salgsgenstanden er overgivet til køberen, KBL§28.<br />
3.2.2 Betingelserne for at udøve standsningsret<br />
Hjemmel til standsningsretten ligger i KBL§39.<br />
Det er sælger som skal bevise insolvensen, og sælger skal også bevise at han var i god<br />
tro til dennes solvens.<br />
Er køber konkurs kan sælger hæve købet, medmindre boet på forlangende udtrykker at<br />
de vil indtræde i købet, KBL§40.<br />
3.2.3 Standsningsrettens indhold<br />
Er at købet kan hæves, og sælger kan så søge erstatning, men stadig er erstatningen<br />
underlagt en culpa bedømmelse.<br />
3.2.4 Standsningsrettens prioritetsstilling<br />
Har køberen videresolgt genstanden til 3mand kan sælgeren stadigt kræve sin<br />
standsningsret, da køberen ikke ejede genstanden endnu og derfor ikke havde<br />
kompetence til at sælge denne.<br />
3.3 Den nærmere gennemførelse af standsningsret, navnlig med<br />
hensyn til gods under transport<br />
3.3.1 Almindelige bemærkninger<br />
i) Sælger forestår transporten hvis han har udbringelsespligt, KBL§11, eller ved<br />
francokøb, KBL§65, og kan derfor nemt standse udleveringen under<br />
transporten ved blot at ringe til sin medarbejder og sige han skal vende om.<br />
Version 19; sider 10 6
Kapitel 3, afsnit 3.4 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
ii) Ved en selvstændig transportør, opstår der problemer om hvornår en sælger<br />
har beføjelser til at hindre overleveringen af godset.<br />
3.3.2 Søtransport<br />
3.3.2.1 Konnossement<br />
Er et dokument som giver indehaveren ret til at hente godset når det kommer i havn.<br />
Hvis køber ikke har betalt ved modtagelsen af konnossement som foreskrevet i KBL§16,<br />
kan sælger hvis han har et duplikat af konnossement være på havnen før køberen, og<br />
hvis de kommer samtidigt skal transportøren deponere godset.<br />
Ellers må sælger argumentere for at køber ikke skal have godset på trods af hans<br />
konnossement, ved fx at hæve købet.<br />
3.3.2.2 Søfartsseddel<br />
Til forskel fra konnossement er der ingen udleveringsret knyttet til søfragtssedlen, og<br />
derfor kan sælger godt under transporten beslutte at godset skal udleveres en anden.<br />
3.3.3 Andre transportformer<br />
Reglerne er praktisk ens, bortset fra i deres hjemmel, da man skal være i besiddelse<br />
af afsendereksemplaret af fragtbrevet, og transportøren ifalder erstatningsansvar hvis<br />
han følger en anvisning i et tilfælde, hvor denne betingelse ikke er opfyldt.<br />
3.3.3.1 Vejtransport<br />
Normalt udstedes der et efter CMR-lovens §15 vejfragtbrev, hvor det er afsenderen der<br />
også under transporten kan ændre bestemmelsesstedet.<br />
Dette gøres mod forevisning af det originale fragtbrev<br />
3.3.3.2 Jernbanetransport<br />
Afsenderen kan også under transporten kan ændre bestemmelsesstedet, mod<br />
forevisning af fragtbrevet.<br />
Hvis jernbanen begår fejl under standsningen af godset er den erstatningsansvarlig, dog<br />
ikke mere end hvad godset var værd.<br />
3.3.3.3 Lufttransport<br />
Samme standsningsret.<br />
Dog intet erstatnings maksimum.<br />
3.3.4 Betydningen for sælgers standsningsret af de transportretlige regler om<br />
ret til at råde over godset<br />
Det er sværere for en kreditsælger at standse overgivelsen af salgsgenstanden.<br />
Ved internationale køb bevarer sælger sin standsningsret, CISG art. 71 § 2, selv om han<br />
har overgivet fragtbrevet.<br />
3.3.5 Anvendelse af andre selvstændige medhjælpere<br />
Fx terminalarbejdere skal lytte efter hvem de arbejder for, transportør, sælger, køber.<br />
3.3.6 Er meddelelse til køberen eller dennes bo tilstrækkelig til at “hindre”<br />
overgivelse, ved konkurs.<br />
Hvis en sælger efter KBL§41 meddeler konkursboet at det ønsker sin genstand tilbage<br />
efter den er afleveret det, skal konkursboet gøre dette for ikke at indtræde i købet.<br />
3.4 Overgivelse<br />
Når salgsgenstanden er overgivet til køber kan den ikke hæves, jf KBL§28,2, dog med 4<br />
undtagelser:<br />
i) et aftalt ejendomsforbehold<br />
ii) varen er solgt kontant<br />
iii) salgsgenstanden afvises af køberen<br />
iv) overgivelse er sket til konkursbo<br />
Overgivelse er ikke levering eller risiko overgang, men når køberen eller en af hans<br />
medarbejdere har salgsgenstanden i sin fysiske besiddelse.<br />
3.5 Almindelige bemærkninger om sælgers hævebeføjelser efter<br />
overgivelsen<br />
Bestemmelsen i KBL§28,2, at en købsaftale ikke kan hæves efter levering gælder kun<br />
ved for sen betaling, men købet kan hæves pga. andre årsager.<br />
For at sælger kan hæve efter overgivelsen til konkursbo, skal boet være kommet under<br />
konkurs behandling når salgsgenstanden bliver afleveret.<br />
Version 19; sider 10 7
Kapitel 3, afsnit 3.6 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
3.6 Kontantsalg<br />
Hvis der er aftalt kontantsalg, men sælger bliver narret ved fx en falsk check eller at<br />
transportøren glemmer at opkræve pengene ved levering, kan sælger stadig kræve salget<br />
ophæver med hjemmel i at kontantsalg var et forbehold for manglende betaling hjemlet i<br />
KBL§28,2.<br />
Men sælger skal skynde sig, da hvis han ikke reagerer prompte kan det tolkes som en<br />
indrømmelse af kredit.<br />
3.7 Ejendoms forbehold<br />
3.7.1 Almindelige bemærkninger<br />
Som køb med ejendomsforbehold betegnes køb, hvor det er aftalt, at sælgeren kan tage<br />
det solgte tilbage, hvis køberen ikke opfylder sine forpligtigelser, jf Kreditaftaleloven §6.<br />
Ejendomsforbehold i genstande som kræver registrering, skal forbeholdet med i<br />
registreringen.<br />
3.7.2 Kreditaftaleloven<br />
Forbrugskøb på kredit kan ikke få ejendomsforbehold medmindre alle betingelser i<br />
kal§34,1 er opfyldt:<br />
i) det er aftalt ved overgivelsen af det købt til forbrugeren<br />
ii) det samlede beløb, der skal betales overstiger 2.000 kr<br />
iii) kreditkøbet ikke er sket i henhold til en aftale om kredito med variabelt<br />
lånebeløb og<br />
iv) sælgeren ved overgivelsen af det købet er fyldestgjort for mindst 20 pct. Af<br />
kontantprisen.<br />
3.7.3 Afgrænsningen mellem ejendomsforbehold og andre retsinstitutter.<br />
Ved kreditkøb kan kreditor ikke få pant i det solgte som sikkerhed, men skal bruge<br />
ejendomsforbehold, kal§21,1.<br />
3.7.4 Almindelige betingelser for ejendomsforbeholds gyldighed<br />
Betingelser om ejendomsforbehold går under samme krav om gyldighed som andre<br />
klausuler i en aftale, at de er klare, og villet af begge parter.<br />
De skal være skriftlige efter kal§36,1.<br />
Skal være aftalt senes ved overgivelsen af salgsgenstanden, kal§34,1,1.<br />
Analogt til TL§47b kan der ikke tages ejendomsforbehold i samlinger af ensartede eller<br />
til fælles brug bestemte ting som fx bogsamlinger, en besætning.<br />
3.7.5 Omdannelse af salgsgenstanden<br />
Køberen har en omsorgspligt på en salgsgenstanden med ejendomsforbehold, hvis han<br />
forbedrer bilen kan han få forbedringerne tilbage, medmindre man så ikke kan få den<br />
oprindelige tilstand tilbage på godet. Fx installation af soltag i en bil.<br />
3.7.6 Konsignation<br />
Konsignation er en salgsform som minder om kommission, med den ændring at det er<br />
konsignaitionshaver som får hele fortjenesten/tabet og ikke konsignationsgiveren.<br />
Det er dog stadigt konsignationsgiveren som har ejendomsretten til salgsgenstanden.<br />
Version 19; sider 10 8
Kapitel 4, afsnit 4.1 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
4. Vindikation og ekstinktion<br />
4.1 Almindelige bemærkninger<br />
4.1.1 Vindikation og ekstinktion<br />
i) Vindikation taler man om, når den oprindeligt berettigede bevarer sin ret til<br />
tingen og kan fordre denne udleveret fra erhververen<br />
ii) Ekstinktion hvis den oprindeligt berettigedes ret går tabt til fordel for<br />
erhververen, der således udslukker eller fortrænger den oprindelige ret.<br />
4.1.2 De to problematiske situation<br />
i) Ved dobbeltsalg eller dobbeltdisposition: hvor overdrager sælger samme<br />
salgsgenstand til to forskellige aftaleerhververe.<br />
Aftaleerhverer1 ----------- overdrager ---------- aftaleerhverver2<br />
ii) Hvis erhverver foretager videresalg af en salgsgenstand, uden helt at have<br />
opfyldt sine forpligtigelser overfor overdrageren.<br />
Overdrager --------- erhverver ------------- aftalererhverver<br />
4.2 Det retstekninske udgangspunkt<br />
HR i dansk ret er vindikation. Fx genstande som var stjålne DL6-17-5, lånte DL5-8-12,<br />
eller håndpantsatte DL5-7-4.<br />
Men der har været en stigende tendens til også at acceptere ekstinktion i visse tilfælde,<br />
men det skal bedømmes fra gang til gang.<br />
Kravene til ekstinktion er: rådighedsberøvelse, besiddelse, god tro, og “noget mere”.<br />
4.3 Almindelige betingelser for eksstinktion<br />
Det er det almindelige princip i dansk ret, at man ikke kan fortrænge andre rettigheder,<br />
hvis man ikke selv har sikret sig imod at blive fortrængt.<br />
4.3.1 Rådighedsberøvelse<br />
Den faktiske ejer af salgsgenstanden skal have været rådighedsberøvet.<br />
4.3.2 Besiddelse hos mellemleddet<br />
Mellemledet skal have en legitimation af at have ejerforholdet.<br />
4.3.3 Begrundet god tro hos erhververen<br />
Han skal kunne bevise, at han ikke kendte de omstændigheder, som gjorde<br />
overdragelsen uberettiget, og at han ikke ved grov eller simpel uagtsomhed er skyld i sit<br />
ukendskab hertil.<br />
4.3.4 “Noget mere”<br />
Det kan fx være den oprindeligt berettigedes uforsigtighed, eller passivitet når han<br />
opdager hvad som er sket.<br />
4.4 De enkelte tilfældegrupper<br />
4.4.1 Legitimationseksstinktion<br />
Samlet betegnelse for de tilfælde hvor den oprindelige ejer har udstyret mellemledet med<br />
en særlig legitimation, så han kom til at fremstå som ejer. Her spiller<br />
rådighedsberøvelse ikke så stor rolle.<br />
Dette kan fx være i tilfælde af fuldmagt.<br />
4.4.2 Køb med ejendomsforbehold<br />
Hvis en salgsgenstand med ejendomsforbehold bliver solgt uden at sælgeren helt er<br />
sluppet fri for sine forpligtigelser mod ejendomsforbehold-haveren skal denne have vist<br />
forsigtighed for at aftalen ikke skal ekstingveres:<br />
Version 19; sider 10 9
Kapitel 4, afsnit 4.4 EJENDOMSRETTEN 1<br />
<br />
i) ejendomsforbehold-haveren skal have sikret sig at der lå tilstrækkelig<br />
specifikation på salgsgenstanden.<br />
ii) ejendomsforbehold på salgsgenstande som kræver registrering som fx biler,<br />
der skal ejendomsforbeholdet være med i registreringen.<br />
4.4.2.1 Konsignation eller kommission ekstinktion<br />
Når en salgsgenstand er givet i kommission og kommissionæren kan sælge den efter<br />
instruks fra hovedmanden, men hvis han bryder instrukserne vil hovedmanden have<br />
endog meget svært ved at vindicere salgsgenstanden<br />
4.4.2.2 Forhandler grundsætningen ekstinktion<br />
Indebærer, at der ind træder ekstinktion til fordel for en senere godtroende<br />
aftalererhverver, hvis den oprindeligt berettigede har overdraget en genstand til en<br />
person, som han vidste eller burde vide ville videresælge denne.<br />
4.4.3 Betroelsestilfælde vindikation<br />
Er en genstand betroet en anden som lån, og disponerer låntageren uberettiget over<br />
tingen, kan ejeren vindicere denne, også hvis den pågældende aftalererhverver er i godt<br />
tro, DL 5-8-12<br />
¬ Kun hvis overdrageren har udstyret erhververen med en særlig legitimation kan der<br />
blive tale om ekstinktion.<br />
4.4.4 Andre indsigelser fra den oprindeligt berettigede<br />
4.4.4.1 Stjålne kosters vindikation gennem DL 6-17-5<br />
En bestjålet vil derfor næsten altid kunne vindicere sine ejendele.<br />
Derudover har alle tyveri indsigelse i straffelovens §276.<br />
4.4.4.2 Umyndighedsindsigelse<br />
Hvis en værge foregiver at en salgsgenstand tilhører ham selv når den tilhører den<br />
umyndige, vil den oprindelige ejer kunne vindicere.<br />
4.4.4.3 Andre indsigelser<br />
Som fx ugyldigheds indsigelser om den pågældende aftale vil også kunne påberåbes.<br />
4.4.5 Dobbeltdispositioner<br />
Ved dobbeltdispositioner gælder: “Først i tid, bedst i ret”.<br />
Men ellers ses der på hvem af køberene der bedst har sørget for at sikre sin<br />
ejendomsret.<br />
4.4.6 Sælgers uberettigede dispositioner efter transport på købekontrakt<br />
Her vil den godtroende erhverver få fordel af ekstinktion i forhold til financier.<br />
Version 19; sider 10 10