Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det offentliges udgifter til såvel overførsler som serviceydelser er<br />
imidlertid ikke alene betinget af den dem<strong>og</strong>rafiske udvikling, som vi netop<br />
har præsenteret. Presset på udgiftsniveauet påvirkes i høj grad <strong>og</strong>så af andre<br />
faktorer. Disse omfatter bl.a. befolkningens krav <strong>og</strong> forventninger til<br />
serviceniveauet <strong>og</strong> dækningsgrader samt øvrige samfundsmæssige forhold<br />
såsom udviklingen i teknol<strong>og</strong>i, borgernes velstands- <strong>og</strong> uddannelsesniveau,<br />
livs- <strong>og</strong> familiemønstret samt de generelle økonomiske forhold i samfundet.<br />
Disse forhold bør derfor <strong>og</strong>så inddrages, når det samlede billede af<br />
fremtidens dem<strong>og</strong>rafiske udfordring tegnes.<br />
3.4 Dem<strong>og</strong>rafien <strong>og</strong> andre årsager til stigende<br />
udgiftspres<br />
Det vil være utopi at tro, at det offentliges udgifter til overførsler <strong>og</strong> serviceydelser<br />
de næste 30 år udelukkende afhænger af den dem<strong>og</strong>rafiske udvikling.<br />
At sammenhængen mellem disse to faktorer langtfra altid er entydig,<br />
kan vi illustrere med et eksempel hentet fra historien:<br />
− <strong>Kommunernes</strong> totale udgifter til folkeskolen har været omtrent konstante<br />
fra 1977 til 1996, hvor elevantallet faldt med ca. 30 pct. (jf. Heinesen<br />
m.fl. 1999).<br />
Dem<strong>og</strong>rafien er altså ikke den eneste betydende faktor for udviklingen i<br />
udgiftsniveauet til overførsler <strong>og</strong> serviceydelser.<br />
Den generelle velstandsfremgang nævnes ofte, når væksten i de offentlige<br />
udgifter til såvel overførsler som serviceydelser forsøges forklaret.<br />
Indkomstoverførsler fra det offentlige skal nemlig ifølge satsreguleringsloven<br />
reguleres således, at disse følger den generelle lønudvikling i økonomien.<br />
Udgifterne til serviceydelser (pr. <strong>ældre</strong> person) kan <strong>og</strong>så forventes at<br />
stige i takt med eller end<strong>og</strong> mere end den generelle vækst i økonomien (pr.<br />
indbygger). Denne tanke er formuleret i teorien om positiv indkomstelasticitet.<br />
Her er hovedbudskabet, at en øget indkomst vil påvirke forbrugssammensætningen<br />
af luksus- <strong>og</strong> basisgoder. Således vil en indkomstfremgang<br />
medføre, at efterspørgslen efter luksusgoder vil stige relativt mere<br />
end efterspørgslen efter basisgoder. Hvis man derfor opfatter kvaliteten af<br />
<strong>og</strong> muligheden for individuelle, tilpassede offentlige serviceydelser som et<br />
42