Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
Fremtidens ældre - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
len <strong>og</strong> England, fordi der i disse lande er sket et skift, således at pensioner i<br />
dag i højere grad finansieres via private ordninger. Derimod er forventningen<br />
i langt størstedelen af landene, at udgifterne til alderdomspensioner vil<br />
udgøre en stigende andel af BNP, <strong>og</strong> samtidig <strong>og</strong>så at denne udgiftspost vil<br />
udgøre den største del af stigningen i de totale udgifter.<br />
I de fleste OECD-lande eksisterer der pr<strong>og</strong>rammer, som yder økonomisk<br />
tilskud til de erhvervsaktive, som enten frivilligt eller tvungent står<br />
uden for arbejdsmarkedet. Disse pr<strong>og</strong>rammer omfatter bl.a. sygedagpenge,<br />
kontanthjælp, efterløn <strong>og</strong> førtidspension. Af tabel 3.6 fremgår det, at denne<br />
type af offentlige udgifter i procent af BNP er høj i Danmark. Udviklingen<br />
i udgiftsposten er særligt følsom over for antallet af <strong>ældre</strong> arbejdere i befolkningen<br />
<strong>og</strong> deres sandsynlighed for at miste arbejdsevnen, ligesom den<br />
generelle situation på arbejdsmarkedet påvirker udgifterne. Indførelse af de<br />
omtalte pr<strong>og</strong>rammer har i flere lande medført, at specielt den <strong>ældre</strong> mandlige<br />
del af befolkningens deltagelsesrate på arbejdsmarkedet er faldet de<br />
seneste årtier. Det eneste land, som forventer, at denne udgiftspost vil stige<br />
betydeligt frem mod 2050, er Norge.<br />
Det offentliges udgifter i procent af BNP til sundhed <strong>og</strong> pleje varierer<br />
betydeligt mellem landene, <strong>og</strong> selv mellem de lande, som har samme indkomstniveau<br />
pr. indbygger. Denne variation kan tilskrives historiske <strong>og</strong> institutionelle<br />
faktorer. Tabel 3.6 giver en idé om forskellene i serviceniveau<br />
<strong>og</strong> altså i det offentliges involvering inden for <strong>ældre</strong>service.<br />
Her fremgår det, at det offentliges udgifter i procent af BNP til <strong>ældre</strong>omsorg<br />
<strong>og</strong> -pleje beløber sig til mellem ½ <strong>og</strong> 2-3 pct. De laveste niveauer<br />
findes i Sydeuropa, hvor denne type ydelser er præget af privat omsorg, finansiering<br />
eller forsikringsordninger, mens de offentlige udgifter til <strong>ældre</strong>omsorg<br />
<strong>og</strong> -pleje i pct. af BNP er størst i Danmark, Norge <strong>og</strong> Holland,<br />
hvor det offentlige i høj grad intervenerer på dette marked.<br />
40