VEKO – Danmarks ældste kontoring - Forlaget BIOS
VEKO – Danmarks ældste kontoring - Forlaget BIOS
VEKO – Danmarks ældste kontoring - Forlaget BIOS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>VEKO</strong> <strong>–</strong> <strong>Danmarks</strong> <strong>ældste</strong> <strong>kontoring</strong><br />
Niels Erik Løgstrup<br />
<strong>VEKO</strong><br />
Forlag1.dk
<strong>VEKO</strong> <strong>–</strong> <strong>Danmarks</strong> <strong>ældste</strong> <strong>kontoring</strong><br />
© 2007 Niels Erik Løgstrup, <strong>VEKO</strong><br />
Tekst: Niels Erik Løgstrup<br />
Omslag: Brøndum Communications ApS<br />
Produktion: <strong>BIOS</strong> <strong>–</strong> www.Forlag1.dk<br />
Trykt i Danmark 2007<br />
ISBN 978-87-7056-008-5<br />
1. udgave 1. oplag<br />
Det har ikke været muligt at identificere rettighedshaverne til alle foto,<br />
hvorfor dem der har krav på honorar bedes henvende sig til <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. telefon 702 36 702 eller via hjemmesiden www.veko.dk.<br />
Alle rettigheder forbeholdes.<br />
Enhver anden udnyttelse af denne bog eller dele heraf er kun tilladt<br />
med forfatterens skriftlige accept ifølge gældende dansk lov om ophavsret.<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a.
Indholdsfortegnelse<br />
Forord .......................................................................................................................7<br />
Indledning ..............................................................................................................10<br />
<strong>VEKO</strong> VESTERBRO’s KONTO-RING A/S<br />
Første periode: 1957/58 - 1966/67 ....................................................................14<br />
En langsom start ...................................................................................................14<br />
Det begynder at gå stærkt <strong>–</strong> for stærkt? .............................................................23<br />
Carl Axel Winblad overtager formandsposten .................................................26<br />
Efter bare 1½ års drift har <strong>VEKO</strong> fastslået sin berettigelse ..........................27<br />
<strong>VEKO</strong> i front på reklamesiden ...........................................................................28<br />
Succesen fortsætter og den giver problemer .....................................................29<br />
<strong>VEKO</strong> opretter eget inkassobureau og markedsføringsselskab ....................32<br />
Kortvarig stagnation .............................................................................................37<br />
Omsætningen passerer 10 millioner kroner ......................................................39<br />
<strong>VEKO</strong> fejrer 10 års jubilæum. Løbende konti indføres .................................42<br />
Anden periode: 1967/68 <strong>–</strong> 1975/76 ..................................................................44<br />
Der udnævnes en direktør. Vanskelige tider banker på ...................................45<br />
Ny edb-løsning med betydelige fordele .............................................................50<br />
Formanden afgiver dirigentposten på generalforsamlingerne .......................53<br />
<strong>VEKO</strong> får ny advokat og revisor <strong>–</strong> og ny fremgang .......................................53<br />
Knas i samarbejdet i bestyrelsen .........................................................................58<br />
Butikkernes markedsføringsbidrag nulstilles.....................................................58<br />
Månedsgebyr indføres på <strong>VEKO</strong>-konti ............................................................58<br />
Folmer Jensen bliver bestyrelsesformand ..........................................................59<br />
En stor milepæl: Nyt arbejdsgrundlag for <strong>VEKO</strong> ...........................................62
<strong>VEKO</strong> VESTERBRO’s KONTO-RING a.m.b.a.<br />
3. periode: 1975/76 (fortsat) til 1986/87 ..........................................................67<br />
Ny stor fremgang ..................................................................................................67<br />
Atter uro i bestyrelsen ..........................................................................................71<br />
Et tigerspring fremad med databehandling .......................................................77<br />
Kassekreditten fordoblet .....................................................................................77<br />
Finn Jensen ny bestyrelsesformand ....................................................................80<br />
Årsomsætningen passerer 40 millioner kroner .................................................80<br />
Mere end et hundrede butikker var andelshavere i <strong>VEKO</strong> ............................83<br />
Omsætningen overstiger 50 millioner kroner ...................................................85<br />
Dankortet truer i kulissen ....................................................................................88<br />
25-års jubilæum .....................................................................................................91<br />
<strong>VEKO</strong>’s Humørlegat uddeles for første gang ..................................................95<br />
Barometret på orkan - <strong>VEKO</strong> skifter direktør .............................................. 100<br />
Betalingskortloven og Dankortet vender op og ned på markedet ............. 110<br />
<strong>VEKO</strong>’s rutschetur starter for alvor ............................................................... 110<br />
Victor Skjødt blev ny formand ........................................................................ 118<br />
Frida flytter i ly af nattens mulm og mørke ................................................... 120<br />
Forbrugerombudsmanden skyder med spredehagl ...................................... 120<br />
Andelshaverne fik øremærket en del af egenkapitalen ................................ 128<br />
Kartoffelkuren sætter endnu en bremse på <strong>VEKO</strong>’s aktiviteter. ................ 135<br />
<strong>VEKO</strong>’s 30 års jubilæum .................................................................................. 136<br />
Guld- og sølvkort indførtes .............................................................................. 136<br />
<strong>VEKO</strong>-kortet kan nu benyttes i Dankortterminalerne ................................ 136<br />
4. periode: 1987/88 <strong>–</strong> 1996/97 ........................................................................ 141<br />
Bindende åbningstider ....................................................................................... 141<br />
<strong>VEKO</strong> vinder momssagen efter fem års tovtrækkeri ................................... 146<br />
<strong>VEKO</strong>’s butiksområde udvides ....................................................................... 150
<strong>VEKO</strong> FINANS tilbyder kontante udlån ...................................................... 152<br />
En del af <strong>VEKO</strong>’s egenkapital hensættes på Driftsfonden ........................ 155<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS viser lovende takter ............................................................ 156<br />
Atter går en edb-partner konkurs .................................................................... 162<br />
Der sættes turbo på Finans ............................................................................... 162<br />
Generalforsamlingen nedstemmer bestyrelsens forslag om overførsel<br />
af et beløb til ’Driftsfond’ ................................................................................ 166<br />
Vanskeligere og vanskeligere at præstere overskud i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. ........ 171<br />
Niels Pedersen ny bestyrelsesformand ........................................................... 171<br />
Det differentierede markedsføringsbidrag indførtes .................................... 177<br />
Kundernes gebyrer bortfalder .......................................................................... 179<br />
Det går atter fremad for <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., men kun kortvarigt ................... 183<br />
<strong>VEKO</strong>’s egne, nye åbningstider skaber furore i medlemskredsen ............. 189<br />
<strong>VEKO</strong> fejrer 40 års jubilæum .......................................................................... 196<br />
5. periode: 1997/98 <strong>–</strong> 2006/07 ........................................................................ 200<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS A/S trækker læsset ............................................................. 200<br />
Fisketorvet Shopping Center <strong>–</strong> en ny stor konkurrent til Vesterbrogade . 203<br />
Det var blevet tid til at skifte direktør ............................................................. 205<br />
Differentierede markedsføringsbidrag sløjfet ................................................ 209<br />
Alle skal betale kun 1 %. ................................................................................... 209<br />
Debitorerne volder alvorlige kvaler ................................................................. 209<br />
En ’god’ forretning forvandles til en ordentlig begmand ............................ 213<br />
Julekampagnen svigter ....................................................................................... 217<br />
Angreb på Driftsfonden og derved mod <strong>VEKO</strong> ......................................... 220<br />
<strong>VEKO</strong> skifter direktør igen .............................................................................. 224<br />
Ændret moms- og skattestatus ......................................................................... 229<br />
Derfor afstod bestyrelsen fra at foreslå udlodning af driftsfonden ........... 229<br />
Generationsskiftet i bestyrelsen planlægges ................................................... 232
<strong>VEKO</strong>-kortet bliver et rabatkort med stor medlemsopbakning ................ 234<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde været <strong>VEKO</strong>’s revisor i 25 år ....................... 237<br />
<strong>VEKO</strong> indfører elektronisk gavekort ............................................................. 240<br />
Rabatkortet bliver en stor succes ..................................................................... 242<br />
Terkel Lund-Nielsen fratræder efter 30 år i bestyrelsen ............................... 244<br />
Jørgen Skovlund medlem af bestyrelsen i 20 år ............................................ 245<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a og <strong>VEKO</strong> FINANS A/S bliver til ét selskab .................... 246<br />
Fald i tab på debitorer ....................................................................................... 249<br />
Jørgen Skovlund fratræder efter 21 år i <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse ........................ 249<br />
Niels Pedersen går som bestyrelsesformand efter 18 år på posten ............ 254<br />
Søren Moe bliver ny formand. ......................................................................... 254<br />
<strong>VEKO</strong>’s 50 års fødselsdag fejres med stor festivitas det meste af året ..... 258<br />
Efterskrift ............................................................................................................ 259<br />
Bilag:<br />
1. <strong>VEKO</strong>’s formænd og næstformænd. .......................................................... 262<br />
2. <strong>VEKO</strong>’s bestyrelsesmedlemmer. ................................................................. 263<br />
3. <strong>VEKO</strong>’s revisorer og direktører. ................................................................. 264<br />
4. Modtagere af <strong>VEKO</strong>’s Humørlegat/ <strong>VEKO</strong>-legatet. ............................. 265<br />
5. <strong>VEKO</strong>’s andelshavere pr. 29. marts 2007. ................................................. 266
Forord<br />
I anledning af, at <strong>Danmarks</strong> <strong>ældste</strong> <strong>kontoring</strong> <strong>VEKO</strong> kan fejre 50 års<br />
jubilæum i 2007, har bestyrelsen besluttet at udgive denne bog med<br />
træk af <strong>VEKO</strong>’s historie. Den er skrevet for og til tidligere, nuværende<br />
og kommende andelshavere og samarbejdspartnere.<br />
Vi har nu i 50 år kunnet glæde os over, at fremsynede købmænd i<br />
1957 tog initiativ til at oprette <strong>kontoring</strong>en <strong>VEKO</strong>. Det lykkedes dem<br />
trods visse startvanskeligheder ret hurtigt at opnå en omsætning, der<br />
gjorde driften rentabel. Jeg vil ikke regne på, hvor stor en <strong>VEKO</strong>-omsætning,<br />
der i alle disse år er gået gennem de tilsluttede forretninger,<br />
men den vil ligge et pænt stykke over 1 milliard kroner. Det kan derfor<br />
uden mindste tvivl hævdes, at <strong>VEKO</strong> har haft en meget stor betydning<br />
for omsætningen i de tilsluttede forretninger og for handelen på<br />
Vesterbrogade som helhed.<br />
<strong>VEKO</strong> blev imidlertid ret hurtigt mere end en <strong>kontoring</strong>, den<br />
blev også en markedsføringsforening for medlemmerne. Herigennem<br />
samledes og styredes den fælles markedsføring, der sammen med forretningernes<br />
egen annoncering havde den største gennemslagskraft,<br />
det formentlig var muligt for en butiksgade at opnå. Ikke alene var<br />
<strong>VEKO</strong> det samlende midtpunkt for fælles reklamefremstød, <strong>VEKO</strong><br />
var også den udfarende kraft, der betalte en stor del af udgifterne<br />
hertil. Uden at gennemgå regnskaberne kan jeg fastslå, at <strong>VEKO</strong> i<br />
årenes løb har optjent og brugt over 100 millioner kroner på fælles<br />
reklamefremstød ud over <strong>VEKO</strong>’s eget reklamebudget. Der har været<br />
tale om et gedigent tilskud til de aktive forretningers drift, og effekten<br />
smittede også af på driften af de forretninger, der var mindre aktive<br />
på reklamefronten. Markedsføringsaktiviteterne er i de allerfleste år<br />
styret gennem det, der i perioder var et datterselskab til andre tider<br />
en afdeling i <strong>VEKO</strong>: VESTERBRO CITY REKLAME. Hvilken anden<br />
handelsgade i København eller for den sags skyld i hele Danmark<br />
7
har haft de muligheder og de chancer, som etableringen og driften af<br />
<strong>VEKO</strong> gav? Ingen! Absolut ingen!<br />
Butikssammensætningen på Vesterbrogade og i tilstødende gader<br />
har forandret sig meget i de 50 år, der er gået. Alligevel har <strong>VEKO</strong> faktisk<br />
ændret sig forbavsende lidt fra det arbejdsgrundlag, der blev skabt<br />
i selskabets allerførste år. Konceptet har været langtidsholdbart, men<br />
det skal ikke skjules, at det i de sidste 20-25 år har været nødvendigt<br />
at tjene penge på anden måde for at have nok til fællesreklame. Måske<br />
fordi det ikke er lykkedes og nok heller ikke var muligt at genvinde det<br />
terræn, der blev mistet som følge af de store ændringer, der fra midten<br />
af 1980’erne og fremefter skete i lovgivningen og i konkurrencen,<br />
hvor ikke mindst Dankortet spillede og spiller en afgørende rolle.<br />
Derfor blev <strong>VEKO</strong> FINANS ApS, senere <strong>VEKO</strong> FINANS A/S,<br />
startet i 1989. Dette selskab, som låner kontante penge ud til privatpersoner,<br />
blev hurtigt det økonomiske grundlag for <strong>VEKO</strong>’s fortsatte<br />
virke både som <strong>kontoring</strong> og som samlende markedsføringskraft.<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS var den hidtil største fornyelse af konceptet, og<br />
blev af flere grunde placeret i et selvstændigt selskab, som er helejet<br />
af <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Ud over den kontante omsætning, som udlånene<br />
medfører i <strong>VEKO</strong>-forretningerne, kan ejerne glæde sig over, at en<br />
væsentlig del af det overskud, denne virksomhed tjener, kommer dem<br />
til gode, blandt andet i form af udbetalt udbytte og som tilskud til<br />
reklame. Den anden store fornyelse af konceptet blev gennemført i<br />
2003, da <strong>VEKO</strong>-kortet tillige blev et rabatkort.<br />
Undervejs har <strong>VEKO</strong> også haft et datterselskab, <strong>VEKO</strong> DATA<br />
ApS, der i nogle år tjente penge ved at administrere et fremmed, landsdækkende<br />
kontokortselskab.<br />
<strong>VEKO</strong> har siden 1960 drevet eget inkassoselskab,<br />
INCASSOBUREAUET AF 1960. Også dette har været drevet som<br />
et Anpartsselskab, som en afdeling i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. og senest som en<br />
afdeling i <strong>VEKO</strong> FINANS A/S.<br />
8
<strong>VEKO</strong> og de fleste af de aktiviteter, vi har gennemført, er i tidens<br />
løb i alt væsentligt blevet kopieret af senere tilkomne <strong>kontoring</strong>e. Det<br />
kan man - alt efter temperament - glæde sig over eller begræde.<br />
Det er mig en meget stor glæde at kunne se tilbage på den lange<br />
række år, der nu er gået, og som overordnet set er gået særdeles godt.<br />
Det har været nødvendigt med mange initiativer for at følge med i udviklingen,<br />
men også de restriktioner, der blev lagt på vore virksomheder<br />
af lovgiverne, har medført ændringer, tilpasninger og har i et vist<br />
omfang ændret vores tilgang til opgaven. For at citere vores mangeårige<br />
advokat og bestyrelsesmedlem Terkel Lund-Nielsen: ”Vi har været<br />
gode til at træffe de rigtige beslutninger på de rigtige tidspunkter.”<br />
Det er svært at spå om <strong>VEKO</strong>’s fremtid. Vi tror, det bliver stadig<br />
sværere at drive en traditionel <strong>kontoring</strong>. Derfor står den nuværende<br />
og de kommende bestyrelser og direktører over for store udfordringer,<br />
herunder ikke mindst på området produktudvikling.<br />
Af hensyn til kontinuiteten i bestyrelsesarbejdet var der planlagt<br />
et glidende generationsskifte, som nu stort set er tilendebragt, så der i<br />
dag sidder en yngre generation af købmænd, en yngre advokat, en ung<br />
direktør/finansdirektør og en ung professor ved roret. Jeg er overbevist<br />
om, at alle medlemmer af bestyrelsen vil arbejde konstruktivt<br />
og idérigt, og at de i samarbejde med andelshaverne vil overvinde de<br />
vanskeligheder, der måtte komme, til glæde for alle kunderne og alle<br />
medlemmerne.<br />
Jeg vil benytte lejligheden til at ønske <strong>VEKO</strong> held og lykke i fremtiden.<br />
København V, oktober 2006<br />
Niels Erik Pedersen<br />
Medlem af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse 1985-2006.<br />
Formand for <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse 1992-2006.<br />
9
Indledning<br />
En <strong>kontoring</strong> er et selskab, der er etableret af en gruppe detailhand-<br />
lere for at drive et konto- og kontokortsystem. Populært sagt kunne<br />
<strong>kontoring</strong>en beskrives som et fælles kundebogholderi for en række<br />
butikker. Denne definition passer imidlertid ikke, for <strong>VEKO</strong> er en<br />
selvstændig virksomhed med egne kunder og hen ad vejen egen ekstern<br />
finansiering. <strong>VEKO</strong> køber i princippet varer af de tilsluttede<br />
forretninger og sælger dem straks videre til sine kunder. Juridisk er<br />
det imidlertid vanskeligt at beskrive, hvad en <strong>kontoring</strong> er, og <strong>VEKO</strong><br />
har gjort en stor indsats for at få dette afklaret. Kontoringen er altså<br />
ejet af de tilsluttede forretninger, i modsætning til de kontoselskaber,<br />
der er ejet af finansvirksomheder og til stormagasiners, butikkers og<br />
butikskæders egne kontosystemer. Kontoringene er koncentreret om<br />
nogle få bygader og flere butikscentre. De er alle etableret længe efter<br />
<strong>VEKO</strong>’s start.<br />
Der er ikke mange detailhandelsejede <strong>kontoring</strong>e i Danmark eller<br />
for den sags skyld i hele verden. Da der var flest herhjemme, var<br />
der 10-12 stykker, og de havde tilsammen ingen nationaløkonomisk<br />
betydning, selvom de i perioder fik skyld for at være den direkte årsag<br />
til alle landets økonomiske ulykker. Noget andet er, at <strong>kontoring</strong>ene<br />
altid har været meget kreative og været rigtig gode til gennem reklamer<br />
at fortælle om nye og gamle tilbud. De har bestræbt sig på at gøre sig<br />
synlige for potentielle kunder. Det er først i de sidste 20-25 år, pengeinstitutterne<br />
for alvor har markeret sig i reklamebilledet, og det gør de<br />
nu med stor styrke og dygtighed.<br />
Man hører ofte, at <strong>kontoring</strong>ene er dyrere at låne penge hos end<br />
andre kreditgivere. Det er både rigtigt og forkert. Kontoringene opkræver<br />
en relativ høj rente, men da <strong>kontoring</strong>enes gennemsnitlige udlån<br />
er små, og da de etableringsomkostninger, som kunderne betaler<br />
for at få en konto og et kontokort, er små eller ikke-eksisterende, så er<br />
10
de samlede omkostninger såvel absolut som relativt for det meste også<br />
små. Alene startomkostningerne hos nogle af de store kreditudbydere<br />
har i flere tilfælde været større end de samlede kreditomkostninger ved<br />
en konto i en <strong>kontoring</strong>. Selvom dette er rigtigt, så er det ikke en ’på<br />
bjerget’ accepteret kendsgerning. Sådan må det ikke være.<br />
Ser vi på den kritik, der automatisk rejses, så lyder den noget hul.<br />
For da flere <strong>kontoring</strong>e med stor succes tilbød rentefri konti, blev dette<br />
forbudt i en årrække! Officielt for at begrænse det lånefinansierede<br />
forbrug. <strong>VEKO</strong> måtte heller ikke give 15 % rabat. Kontoringene måtte<br />
ikke være billige! Mens dette skrives, blev <strong>VEKO</strong> politianmeldt, fordi<br />
selskabet havde indregnet den rabat, som kunderne automatisk opnår,<br />
når de køber på <strong>VEKO</strong>-kort, i de ´årlige omkostninger i procent´. Det<br />
bliver spændende at høre, hvordan denne sag afgøres, selvom udfaldet<br />
næsten er givet på forhånd.<br />
Klimaet for driften af <strong>kontoring</strong>e har til tider været meget vanskeligt<br />
og turbulent. <strong>VEKO</strong> har også haft mange besværligheder, men<br />
bestemt også gode tider, ikke mindst takket være en stor og meget<br />
trofast kundekreds.<br />
I dag kan det næppe lade sig gøre, at en gadeforening etablerer en<br />
ny <strong>kontoring</strong>. Der er simpelthen for mange aktører, der tilbyder lån til<br />
forbrug, herunder ikke mindst alle pengeinstitutterne, der jo i mange<br />
år nærmest så ned på de mennesker, der ønskede forbrugslån eller i<br />
hvert fald betragtede dem med ikke ringe mistro. Dengang var forbrugslån<br />
ikke ’stuerene’. Det er de nu. Naturligvis afhængigt af, hvem<br />
der udbyder dem?<br />
Nærværende beskrivelse af <strong>VEKO</strong> bygger primært på en gennemgang<br />
af virksomhedens protokoller, der rummer referater af alle<br />
bestyrelsesmøder, generalforsamlinger og en del medlemsmøder og<br />
af årsregnskaber, der er de eneste foreliggende kronologiske fremstillinger<br />
af, hvad der er sket i de forgangne 50 år. Da der sædvanligvis<br />
bliver afholdt flere bestyrelsesmøder mellem et års afslutning og den<br />
11
generalforsamling, hvor der aflægges beretning for dette år, er indhol-<br />
det af generalforsamlingsreferaterne her flyttet, så de omtales ved et<br />
regnskabsårs tidsmæssige afslutning, hvorved hændelser, der indtraf<br />
senere, omtales under efterfølgende år, såfremt de ikke netop vedrører<br />
generalforsamlingen. Dette betyder, at beskrivelsen af hændelser i<br />
videst muligt omfang følger årsregnskabsperioderne. Der er endvidere<br />
benyttet materiale fra <strong>VEKO</strong>’s øvrige arkiver.<br />
Læserne bliver altså lukket ind i bestyrelseslokalet og kan læse, hvad<br />
der skete der. Det er her, kuglerne er støbt og kanonerne blevet affyret.<br />
Desværre er det ikke muligt at gengive stemningen i bestyrelseslokalet,<br />
men den var overordentlig seriøs, lyttende og til tider trist og til andre<br />
tider meget munter, men aldrig løssluppen. Alt kunne siges om og til<br />
alle uden, at nogen blev fornærmede. Alle lo med. Det er ikke muligt<br />
at gengive alt, hvad der blev sagt. Nogle sagde mere end andre, og det<br />
er naturligvis de mest talende, der oftest er nævnt. Nogle behøvede<br />
måske ikke at bruge så mange ord. Alle fik dog udtrykt deres mening<br />
og var på den måde med til at påvirke resultaterne.<br />
Det daglige arbejde i <strong>VEKO</strong> har været af afgørende betydning.<br />
<strong>VEKO</strong> har i alle årene haft et rigtigt godt personale, for hvem det var<br />
naturligt at give kunderne en god betjening. Denne fremstilling vil desværre<br />
ikke komme til at yde dem fuld retfærdighed, og jeg beder om,<br />
at de ved læsningen tager deres del af æren for alt det, der gik godt.<br />
Ingen fremgang skyldes en enkelt person, men må tilskrives teamet.<br />
Ejerne af <strong>VEKO</strong> benævnes forskelligt, såsom aktionærer/andelshavere,<br />
medlemmer, <strong>VEKO</strong>-forretninger og leverandører. I dette<br />
skrift vil de første betegnelser blive benyttet i flæng om ejerkredsen,<br />
mens betegnelsen leverandør i videst muligt omfang alene vil bruges<br />
ved omtalen af eksterne leverandører, såsom leverandører af reklame,<br />
edb, edb-service, kontokort, tryksager, kreditoplysninger med meget<br />
mere.<br />
12
Hjertelig tak til tidligere formand Niels Erik Pedersen, bestyrel-<br />
sesmedlem i 30 år, advokat og Lund-Nielsen og <strong>VEKO</strong>’s revisor i<br />
mere end 25 år, statsautoriseret revisor Birger Brosbøl-Jensen for indsigtsfuld<br />
hjælp og vejledning ved udarbejdelsen af nærværende jubilæumsbog.<br />
Ligeledes stor tak til direktør Poul Christensen for relevant<br />
kritik, til tidligere direktionssekretær Birte Jagd Gudiksen for at stille<br />
sin store viden og hukommelse til min rådighed og til den nuværende<br />
direktionssekretær Marianne Kaliviotis for imødekommende og fortrinlig<br />
hjælp til at fremfinde og behandle gamle materialer i <strong>VEKO</strong>’s<br />
arkiver. Desværre er det ikke lykkedes at genfinde annonceudklip fra<br />
perioden 1983 til 1999.<br />
Til læserne: Velkommen i bestyrelseslokalet!<br />
Rødovre, marts 2007.<br />
Niels Erik Løgstrup<br />
Direktør i <strong>VEKO</strong> 1983-1999<br />
13
<strong>VEKO</strong> VESTERBRO’s KONTO-RING A/S<br />
Første periode: 1957/58 - 1966/67<br />
En langsom start<br />
1957/58 <strong>–</strong> 1. år.<br />
Det er uvist, hvordan ideen om at etablere en <strong>kontoring</strong> på<br />
Vesterbrogade opstod. Den mest sandsynlige forklaring er, at <strong>VEKO</strong>’s<br />
første næstformand og senere formand C.A. Winblad under et studiebesøg<br />
i USA var blevet inspireret af de udbredte forbrugerkreditter<br />
der til at foreslå at etablere en speciel dansk udgave, som en pendant<br />
til stormagasinernes kontokort. I USA var der imidlertid hovedsagelig<br />
tale om landsdækkende kreditkort udstedt af finansieringsselskaber<br />
og kort udstedt af stormagasiner og kædeforretninger. Ved to besøg i<br />
USA i henholdsvis 1980’erne og 90’erne var det ikke forfatteren muligt<br />
at få oplyst, hvorvidt der fandtes <strong>kontoring</strong>e som de danske, trods<br />
besøg hos en af de største detailhandelsorganisationer.<br />
Der fortælles også en anden historie, der er lidt mere fantasifuld<br />
og farverig, nemlig om et brudepar, der havde indkøbt brudeudstyr<br />
på Vesterbrogade. Da de nåede til Westerby for at købe brudekjolen,<br />
var pengene brugt, hvorfor de måtte have kredit. Hos Westerby fandt<br />
man det uretfærdigt, at alle de andre forretninger havde opnået kontant<br />
betaling, mens man der skulle yde kredit og skulle være alene om<br />
at løbe en kreditrisiko. Derfor skulle Westerbys indehaver have taget<br />
initiativet til <strong>VEKO</strong>. Denne historie er nok ikke rigtig.<br />
Den første forklaring kunne være rigtig! Ifølge den var der tale om<br />
en rationel, gennemtænkt og gennemarbejdet beslutning på grundlag<br />
af erfaringer fra andre samfund. Imidlertid må det konstateres, at der<br />
i januar 1960 var uenighed i bestyrelsen om, hvorvidt det var sagfører<br />
Niels H. Thomsen eller formand Fritz Carstens, der tog initiativet til<br />
14
En af de allerførste annoncer, April 1957.<br />
etableringen af <strong>VEKO</strong>. C.A. Winblad nævnes slet ikke i denne sam-<br />
menhæng. Så måske passer heller ikke den første historie.<br />
Forud for stiftelsen af <strong>VEKO</strong> må være foregået et intenst, opsø-<br />
15
gende ”salgsarbejde” for at hverve butikker samtidig med, at arbejdet<br />
med den formelle etablering skulle planlægges og gennemføres. Det<br />
var en meget flot præstation.<br />
Første milepæl i <strong>VEKO</strong>’s historie var den stiftende generalforsamling,<br />
der blev afholdt den 18. januar 1957. Til denne generalforsamling<br />
var mødt de fem stiftere:<br />
Direktør Fritz Carstens<br />
Deres Datters Udstyr, Vesterbrogade 37<br />
Grosserer H.C. Hansen<br />
H.C. Hansen Tricotage og Garn, Vesterbrogade 62<br />
Skotøjshandler Eigil Hansen<br />
H.C. Hansen Sko, Vesterbrogade 80-82<br />
Prokurist Per Thygesen Poulsen<br />
M. Thygesen Poulsen Sygeplejeart., Vesterbrogade 47<br />
Direktør C.A. Winblad<br />
Carl Winblad A/S, Vesterbrogade 28<br />
Sytten aktietegnere var også til stede:<br />
Harry Nielsen Vesterbrogade 50<br />
A/S C.P. Lauritzen & Co. Vesterbrogade 30<br />
Fru Inger Dahl Vesterbrogade 52<br />
Fotohandler Okholm Vesterbrogade 61<br />
A/S Læderhuset Hansa Vesterbrogade 18<br />
Herreekviperingshandler Netterstrøm Vesterbrogade 17<br />
H.C. Henningsens Boghandel Vesterbrogade 32<br />
Moderne Udstyr Vesterbrogade 61<br />
Westminster Møbelmagasiner A/S Vesterbrogade 54<br />
Anton Bonnesen Damehatte Vesterbrogade 22<br />
Skotøjsmagasinet Pehrsson Vesterbrogade 31<br />
Frea Vesterbrogade 40<br />
Fona Radio A/S Vesterbrogade 47<br />
Faveur (Freddy Jensen) Vesterbrogade 31<br />
L. Westerby A/S Vesterbrogade 12-14<br />
Thorkild Hansen Vesterbrogade 22-26<br />
Magnus Nielsen Damekonfektion Vesterbrogade 40<br />
Disse virksomheder/personer udgjorde det oprindelige og skulle det<br />
vise sig <strong>–</strong> stærke fundament for <strong>VEKO</strong>. Med bare lidt kendskab til<br />
detailhandelen dengang, må det konstateres, at det var en impone-<br />
16
ende forsamling, der stod bag etableringen af et temmelig ukendt<br />
<strong>–</strong> for ikke at sige helt ukendt <strong>–</strong> virksomhedskoncept. De drev alle udvalgsvareforretning<br />
i første del af Vesterbrogade, fra Trommesalen til<br />
Værnedamsvej. Denne strækning var i mange år <strong>VEKO</strong>’s geografiske<br />
forretningsområde <strong>–</strong> i modsætning til det geografiske kundeområde,<br />
der jo var og er meget større. Man må desværre konstatere, at det er<br />
yderst få af de første aktionærers forretninger, der eksisterer i dag.<br />
Aktiekapitalen var på 44.000 kroner. (22 aktier (fem stiftere og sytten<br />
stillere) á 2.000 kroner.) <strong>–</strong> Aktierne var ikke omsættelige, og kun hvis<br />
en forretning flyttede ud af området, kunne dens aktier overdrages til<br />
<strong>VEKO</strong>. Det var bare med at blive ved med at være aktionær og medvirke<br />
til egen, <strong>VEKO</strong>’s og Vesterbrogades succes!<br />
De fem stiftere blev valgt til <strong>VEKO</strong>’s første bestyrelse.<br />
Som formand blev valgt Fritz Carstens og som næstformand C.A.<br />
Winblad.<br />
Efter to måneders forløb skulle butikkerne modtage afregning en<br />
gang om måneden i takt med kundernes indbetalinger. Butikkerne finansierede<br />
altså <strong>VEKO</strong> helt og fuldt. Det betød, at kun aktionærernes<br />
mistillid kunne vælte <strong>VEKO</strong>, da der jo ikke var andre betydende kreditorer.<br />
Derfor var det naturligt, at det blev besluttet at holde alle aktionærer<br />
løbende og meget nøje orienterede om driften i det første år.<br />
<strong>VEKO</strong> VESTERBROS KONTO-RING A/S kom altså officielt<br />
til verden den 18. januar 1957. Mange kunder og aktionærer/andelshavere<br />
vil nok igennem årene have fået den opfattelse, at <strong>VEKO</strong> har<br />
fødselsdag i slutningen af april. Markedsføringsmæssigt er det nemlig<br />
en dårlig idé at fejre fødselsdagen midt i januar. På det tidspunkt er<br />
udsalget ved at ebbe ud, og udvalgsvareforretningerne ved at finde<br />
ud af, hvordan de skal klare dagen og vejen til foråret bryder frem.<br />
Kunderne har tørre lommesmerter efter jul og udsalg og er derfor<br />
tilbageholdende eller i hvert fald afventende med at bruge penge til<br />
andet end de nødvendige dagligvarer. Derfor har <strong>VEKO</strong> i mange år<br />
17
fejret fødselsdagen, når specialforretningerne starter forårs-/ som-<br />
mersæsonen. <strong>VEKO</strong>’s senere formand Victor Skjødt udtrykte i flere<br />
sammenhænge: ”Det er meget lettere at sælge en stegt bøf klokken 19,<br />
end det er klokken 9 om morgenen.” Derved forstås, at det er mest<br />
effektivt at få markedsføringen til at accelerere en udvikling, der allerede<br />
er i gang. Derved opnås en tilfredsstillende effekt, og der spildes<br />
ikke nær så mange reklamekroner. Januar var imidlertid et fornuftigt<br />
tidspunkt for start af <strong>VEKO</strong>, for så kunne virksomheden være klar til<br />
sæsonstart.<br />
Som deltidsdirektør blev ansat sagfører Niels H. Thomsen,<br />
Stenosgade, der ved siden af direktørjobbet primært fortsat drev sin<br />
egen advokatvirksomhed. Sagfører Thomsen havde formentlig været<br />
dybt involveret i etableringen af <strong>VEKO</strong>, der startede som lejer i hans<br />
lokaler, og det ser ud som om, <strong>VEKO</strong> benyttede en del af sagførerens<br />
forkontor til kundeekspedition.<br />
Det er interessant at konstatere, at allerede på den stiftende generalforsamling<br />
blev der forelagt udkast til vinduesskilte og brochurer.<br />
De marketingorienterede initiativtagerne havde forberedt sig godt.<br />
Den 1. marts 1957 startede <strong>VEKO</strong> sine aktiviteter over for publikum.<br />
Af referaterne af et af de første bestyrelsesmøder fremgår, at<br />
<strong>VEKO</strong>’s omkostninger var 4.000 kroner om måneden inklusive aflønningen<br />
af/honorar til advokat Thomsen. Bestyrelsen havde ikke slået<br />
stort brød op. Det må siges at være et meget fornuftigt udgangspunkt,<br />
men det var lige ved at, at det blev fatalt.<br />
Det må have været spændende og til tider nervepirrende at være<br />
med dengang. Var forretningsgrundlaget tilstrækkeligt? Ville kunderne<br />
tage <strong>VEKO</strong>-kortet til sig i et forretningsmæssigt nødvendigt omfang?<br />
Kunne der skaffes aktionærer nok til, at produktet <strong>VEKO</strong>-kort ville<br />
blive attraktivt? Var de tilbudte kontoformer gode nok? Kunne der<br />
foretages en ordentlig kreditvurdering? Kunne <strong>VEKO</strong> trives i en sidegade<br />
til Vesterbrogade? Var det muligt at få det hele til at hænge sam-<br />
18
Endnu en af de allerførste annoncer læg mærke til, at kontokortet er af<br />
metal, at adressen var Stenosgade og til HILDA-telefonnummeret.<br />
men økonomisk? Der fandtes ikke noget erfaringsgrundlag i Danmark,<br />
der kunne give en pejling på, hvilke muligheder der var i markedet.<br />
19
Der var ikke nogen facitliste. Der var tale om et pionerarbejde i ordets<br />
grundlæggende betydning. Forretningsmænd satte penge på højkant,<br />
og initiativtagerne tillige en del af deres gode navn og rygte. Der var<br />
tale om en satsning. Var det højt spil?<br />
Vi ved meget lidt om <strong>VEKO</strong>’s første aktive måneder, men det varede<br />
ikke længe, før problemerne afspejledes i bestyrelses- og medlemsmødereferaterne.<br />
Sådan skal det jo også være, de skulle omtales,<br />
drøftes og løses der. Ved udgangen af marts 1957 konstaterede bestyrelsen,<br />
at <strong>VEKO</strong>’s udvikling ”stadig ikke fulgte budgetterne” og lod en<br />
del tilbage at ønske. Der var da oprettet 190 konti. Som tidligere nævnt<br />
var specialforretningernes sæson ikke startet på det tidspunkt. Derfor<br />
kan det jo godt være, at nogle aktionærer havde håbet, at starten af<br />
<strong>VEKO</strong> kunne generere et mersalg i den døde periode. Der var enighed<br />
om at slække på kravene til oplysninger, inden konti blev oprettet.<br />
I butikkerne skulle der kunne udfyldes ansøgningsskemaer, og efter<br />
en kort undersøgelse hos et Oplysningsbureau (foretaget af <strong>VEKO</strong>)<br />
blev konti åbnet og kontoplader præget. Det blev også besluttet at<br />
udarbejde en brochure i lighed med ”Hvad og Hvor i Magasin”. Den<br />
er formentlig forløberen til ”<strong>VEKO</strong>’s lille røde”, der i mange år var<br />
”kælenavnet” for oversigten over de butikker, der var tilsluttet <strong>VEKO</strong>.<br />
Den lå i rigtig mange dametasker.<br />
Virksomheden var tilsyneladende startet, uden man havde fortalt<br />
det til de potentielle kunder. Derfor vedtog bestyrelsen allerede i begyndelsen<br />
af april 1957 et reklamebudget på 10.000 kroner. Der skulle<br />
skubbes til udviklingen. Det var andet varsel om, at det ikke gik af<br />
sig selv. Sæsonstart og reklamen gjorde sin virkning, for medio april<br />
var der i alt oprettet 497 konti, hvoraf 133 dog var overført fra Fritz<br />
Carstens. Det var mere end en fordobling på meget kort tid. Der var<br />
forsøgsvis og uopfordret udsendt 100 kontoplader til udvalgte personer,<br />
hvoraf 35 havde reageret positivt. Der foreligger ikke noget om,<br />
20
hvordan de 100 personer var udvalgt, men der var tale om en meget<br />
høj svarprocent.<br />
Omsætningen på kontokort var nu oppe på 54.000 kroner. Det var<br />
jo ikke meget, selv dengang. I slutningen af april 1957 havde omsætningen<br />
nået 85.000 kroner, og der var 538 aktive konti. Omkostningerne<br />
var fortsat 4.000 kroner pr. måned, heraf 2.700 kroner. til lønninger<br />
til direktør, kontorchef og 2 halvdagsdamer. Timelønnen for kontodamerne<br />
var formentlig 4-6 kroner.<br />
Regent, der da var en af Københavns største Herreekviperingsfor<br />
retninger, havde indbetalt 2.000 kroner for en aktie, men blev nægtet<br />
optagelse i foråret 1957!! Var det mon derfor, Regent benyttede et slogan,<br />
der hed noget i retning af ”Kun mod kontant, derfor billigst”? En<br />
skomager i en kælderforretning havde ligeledes søgt optagelse, men<br />
en større skotøjsforretning, der ikke var repræsenteret i bestyrelsen,<br />
havde sat sig imod optagelsen, fordi man der angiveligt også lod sko<br />
forsåle, men ”her forsøger vi at sælge et par nye.” Der var vist kun<br />
meget små sko, der blev forsålet der!<br />
Det blev besluttet at afholde et medlemsmøde og et møde med<br />
forretningernes personale, samt at oprette en kontotype specielt for<br />
dem. Derved kunne de jo lære, hvad kontosalg var, samtidig med at de<br />
blev tilskyndet til at placere deres egne indkøb i de tilsluttede butikker.<br />
<strong>VEKO</strong> havde brug for rigtig mange ambassadører. Det var altså en<br />
god idé, og ordningen findes den dag i dag.<br />
Formanden foreslog atter et reklamebudget på 10.000 kroner.<br />
Pengene skulle bruges til annoncer i de store hovedstadsblade. Fire<br />
forretninger ville ikke have deres navne nævnt i <strong>VEKO</strong>’s annoncer!<br />
De ville åbenbart gerne være medlemmer og gerne have del i den<br />
omsætning, som <strong>VEKO</strong> skulle generere, men ingen måtte vide, at de<br />
var sunket så lavt, som til at sælge på organiseret kredit. Derved gik<br />
de formentlig glip af nogen omsætning. Hos nogle af aktionærerne<br />
i <strong>VEKO</strong> var det altså ikke ’stuerent’ med forbrugerkredit. Alligevel<br />
21
var de aktionærer i selskabet. De forsøgte at ride på to heste. Denne<br />
berøringsangst i forholdet til <strong>VEKO</strong> findes fortsat den dag i dag hos<br />
nogle få medlemmer. Heller ikke alle kunder kan sige sig fri for en<br />
tilsvarende holdning.<br />
Udgiften til reklame blev dækket ved, at butikkerne midlertidigt<br />
skulle betale yderligere 2 % af deres <strong>VEKO</strong>-omsætning i gebyr. Der<br />
blev hermed etableret den praksis, at butikkernes markedsføringsbidrag<br />
i en periode blev ændret i takt med behovet for at dække omkostningerne<br />
i <strong>VEKO</strong>. Derved undgik man, at <strong>VEKO</strong> afsluttede regnskabsårene<br />
med et tab. Der var bred opbakning hertil i aktionærkredsen,<br />
og det er meget prisværdigt.<br />
I august 1957 forelå der en meddelelse fra Aktieselskabsregistret<br />
om, at man ikke ville godkende navnet <strong>VEKO</strong> A/S. Derfor blev der<br />
besluttet at skrive navnet sådan:<br />
22<br />
<strong>VEKO</strong><br />
VESTERBRO’s KONTO-RING A/S<br />
I samme måned blev det konstateret, at der i perioden fra 1. februar<br />
til 31. juli var et underskud på ca. 9.000 kroner, og det blev tillige konkluderet,<br />
at der skulle sælges for 200.000 kroner om måneden resten<br />
af regnskabsåret for at opnå balance. Det blev derfor på et medlemsmøde<br />
i august 1957 besluttet at forhøje butikkernes markedsføringsbidrag<br />
til 7 %, indtil balance i <strong>VEKO</strong>’s regnskab var opnået. Der var god<br />
opbakning fra aktionærerne. Ingen ville formentlig have peget fingre<br />
af <strong>VEKO</strong>, hvis det første regnskabsår var endt med et underskud af<br />
ovennævnte størrelse. Det var jo kun aktionærerne, der var kreditorer<br />
i selskabet. Det kunne være sjovt at vide, om <strong>VEKO</strong> var lige så kreditværdig<br />
som kunderne, men der skulle gå adskillige år, før det spørgsmål<br />
blev besvaret. I august 1957 var antallet af aktive konti steget til<br />
2.000. Der var da blevet udsendt 1.400 kontoplader uden kundernes
anmodning. Ved aktive konti forstås konti, der blev benyttet, idet det<br />
ikke var alle, der blev taget i brug.<br />
Det begynder at gå stærkt <strong>–</strong> for stærkt?<br />
Ultimo november 1957 var der åbnet 5.722 konti, hvoraf de 2.962<br />
var aktive. De 2.269 var åbnet efter kundernes anmodning, og 693<br />
var åbnet ved fremsendelse af kontoplader, uden at kunderne havde<br />
bedt om det. 415 konti var åbnet på grundlag af butikkernes arbejde.<br />
Alt i alt var det forrygende flot! Der må have været rigtig travlt,<br />
grænsende til kaos på kontoret. En konkurrence i Børnehjælpsdagens<br />
Rundskuehæfte havde resulteret i rigtig mange besvarelser. Forsøgsvis<br />
fik 1.000 af dem tilbudt en konto, men kun 16 tog imod det tilbud.<br />
I referatet er der en opgørelse af de direkte udgifter ved at oprette<br />
en konto:<br />
kontoplade 63 øre<br />
etui 18 øre<br />
citografplade 46 øre<br />
porto 90 øre<br />
oplysningsbureau 55 øre<br />
i alt 272 øre<br />
Citografpladen blev brugt til at adressere kuverter til kontoudtog. Det<br />
betyder, at kuverter og kontoudtog skulle parres manuelt. Selve kuverteringen<br />
foregik også manuelt. Kontoudtog blev udsendt i tre grupper<br />
den 10., den 20. og den 30. i hver måned.<br />
Nu bestod staben af deltidsdirektøren, en kontorchef, en kassererske,<br />
en elev samt en hel- og en halvdags bogholderidame.<br />
Lønudgifterne blev anført at være 3.425 kroner pr. måned. Huslejen<br />
androg 250 kroner pr. måned inklusive rengøring, vinduespudsning<br />
samt normalt forbrug af lys og gas. Måske gav sagfører Thomsens<br />
23
eget personale en hånd med? I hvert fald må der have været arbejde<br />
nok til flere.<br />
Af referatet fremgår, at ”det er strengt nødvendigt, at <strong>kontoring</strong>en<br />
med fremtiden for øje finder en ny stor lejlighed, beliggende centralt<br />
i distriktet for Vesterbros-Kontoring.” Søgningen blev umiddelbart<br />
iværksat.<br />
De allerførste <strong>VEKO</strong>-julestreamers blev fremstillet og opsat på<br />
mange af butikkerne før julehandelen i 1957! Denne aktivitet fortsatte<br />
år efter år. Nogle aktionærer følte fortsat, at det var nedklasserende<br />
for deres forretninger, at blive nævnt i <strong>VEKO</strong>’s annoncer og at have<br />
<strong>VEKO</strong>-streamers på butiksvinduerne!<br />
Julehandelen 1957 blev omsætningsmæssigt en forrygende succes<br />
for <strong>VEKO</strong>. Af senere referater, kan læses, at travlheden var gået<br />
stærkt ud over sagfører Niels H. Thomsens egen forretning. <strong>VEKO</strong>’s<br />
kunder havde stået i kø op ad trappen til kontoret, så advokatens klienter<br />
ikke kunne komme frem. Uden at det er antydet direkte eller<br />
indirekte, så må det formentlig have været sådan, sagførerens personale<br />
var blevet pålagt at hjælpe <strong>VEKO</strong>. I december blev <strong>VEKO</strong>’s omsætning<br />
745.000 kroner, hvilket langt oversteg det, der var kapacitet<br />
til. Bogholderimaskinen, der var en standard bogholderimaskine, gik<br />
i stykker, og i de sidste 14 dage før jul var der slet ikke tid til at føre<br />
bogholderiet a´ jour, så kontoret kom på hårdt arbejde i januar måned.<br />
Omkring 14 personer (!) arbejdede over i perioder! Alt dette var nået<br />
på bare ét år! Snebolden var begyndt at rulle så hurtigt, at virksomheden<br />
slet ikke var gearet til det.<br />
Der er næppe tvivl om, at såvel den daglige ledelse som bestyrelsen<br />
havde undervurderet arbejdsmængden i en <strong>kontoring</strong>, der havde så<br />
stor succes. Alene det at oprette så mange kunder i et mindre, gammeldags<br />
bogføringssystem var en præstation. Tænk så på, at alt salg<br />
skulle bogføres i to omgange, en gang på kundens konto og en gang<br />
på butikkens konto, så igen, når kunderne betalte, og når butikkerne<br />
24
fik penge af <strong>VEKO</strong>. Der var mange kontante indbetalinger, at hånd-<br />
tere, og giroindbetalinger skulle bogføres manuelt. Kontoudtog blev<br />
kopieret og langsomme betalere rykket. De kontokort i bogholderiet,<br />
hvorpå de enkelte konti var bogført, blev kopieret på en ”vådkopierings-maskine”,<br />
der kun kunne tage en kopi ad gangen. Kopien gjorde<br />
det ud for et kontoudtog. Kontokortene blev taget op af krybben,<br />
kopieret på maskinen og sat på plads igen. Der var masser af manuelt<br />
arbejde, og derfor var der også meget, der kunne gå galt, og noget<br />
af det gjorde. Til sammenligning kan det oplyses, at Magasin stort<br />
set samtidig kørte deres kundebogholderi på store <strong>–</strong> med streg under<br />
store <strong>–</strong> hulkortmaskiner. Selvom der også i denne forbindelse var en<br />
del manuelt arbejde, såsom hulning og kontrolhulning (datafangst),<br />
var der tale om, at det manuelle arbejde var stærkt specialiseret, og at<br />
mange processer var blevet automatiserede.<br />
Allerede i januar 1958 blev der for første gang holdt medlemsmøde<br />
i <strong>VEKO</strong>’s kommende lokaler, Vesterbrogade 24, 4. sal. Niels H.<br />
Thomsens advokatkontor flyttede med og blev nu lejer hos <strong>VEKO</strong>.<br />
Der var da kun gået 1 år og 10 dage siden den stiftende generalforsamling!<br />
Af referatet fremgår, at der nu var oprettet 8.900 konti, hvoraf<br />
5.250 var aktive. 3.900 af sidstnævnte kunder havde af egen drift<br />
<strong>–</strong> eller tilskyndet af annonceringen? <strong>–</strong> anmodet om at få oprettet en<br />
<strong>VEKO</strong>-konto. De 8.900 personer svarede til antallet af borgere i en<br />
middelstor provinsby, både voksne og børn!<br />
Ved et bestyrelsesmøde i april 1958 blev de problemer og fejl, som<br />
julehandelen havde medført, gennemgået og drøftet ”men de gav<br />
ikke anledning til, at bestyrelsen fortrød den kraftige markedsføring.<br />
Herved havde man jo opnået et stort antal aktive kunder og dermed<br />
skabt det økonomiske grundlag for driften af <strong>VEKO</strong>.” Udadtil tog<br />
bestyrelsen det meget roligt, men der må have været tale om en kritisk<br />
situation, der dog stort set nu var overstået. Indadtil har man nok taget<br />
sagen mindre afslappet, men man havde også vist vilje og evne til at<br />
25
løse den penible situation ved at lade selskabets statsautoriserede revi-<br />
sor og hans stab forestå genopretningen af bogholderiet. Burde man<br />
have stoppet tilgangen, da det hele var ved at løbe løbsk, for derved at<br />
gøre det muligt for administrationen at følge med? Det var formentlig<br />
rigtigt at fortsætte kundetilgangen og så yde en stor indsats for at<br />
rette op på bogholderi, udsendelse af kontoudtog, opkrævning m.m.<br />
Havde <strong>VEKO</strong> dengang været bankfinansieret, havde man nok været<br />
nødt til at træffe en anden beslutning.<br />
Ved samme møde blev det besluttet, at tilbyde en 10 måneders sæsonkonto<br />
med en engangsrente på 5 %. Det var nok første gang, at en<br />
<strong>VEKO</strong>-konto blev rentebærende? I modsætning til de revolverende<br />
kontoformer, der ikke ophørte, før de blev opsagt eller misligholdt,<br />
så ophørte sæsonkontiene, når gælden var betalt. For at opretholde<br />
bestanden skulle de sælges igen, hver gang de udløb. Den nye kontoform<br />
blev populær hos kunderne, og flere kunder med løbende konti<br />
oprettede dem som supplement i perioder, hvor der var behov for<br />
ekstra købekraft.<br />
Carl Axel Winblad overtager formandsposten<br />
I juni 1958 afgik formanden Fritz Carstens ved døden, næstformanden<br />
Carl Axel Winblad overtog formandshvervet, mens H.C. Hansen<br />
(trikotage) blev næstformand. Da var <strong>VEKO</strong> kun 1½ år gammel. Det<br />
skulle snart vise sig, at trods tabet, var bestyrelsen fuldt ud handlekraftig.<br />
I samme måned blev <strong>VEKO</strong>’s omsætning 460.000 kroner, så der<br />
var nok at tage fat på.<br />
Ved et medlemsmøde i juli 1958 konstateredes det, at pengeindgangen<br />
var for ringe, og det blev besluttet at gøre noget ved det. Der<br />
blev derfor ansat en dame, der skulle rykke debitorer. Der var formentlig<br />
tale om, at <strong>VEKO</strong>’s første inkassomedarbejder blev ansat.<br />
Bogholderiet var ikke helt à jour. Et medlem opfordrede bestyrelsen<br />
26
til at have sin opmærksomhed henledt på ”den meningsløshed at kon-<br />
tokunder købte til samme pris som kontantkunder.” Det var vel ikke<br />
unaturligt, at butikkerne gerne så en kompensation for både de 7 %,<br />
de afgav til <strong>VEKO</strong> og den lange kredit, de måtte yde. Det rigtige måtte<br />
være, at kunderne betalte <strong>VEKO</strong> i form af renter og gebyrer, at butikkerne<br />
kunne blive fri for at yde <strong>VEKO</strong> kredit og alene levnede <strong>VEKO</strong><br />
en avance eller et bidrag.<br />
Efter bare 1½ års drift har <strong>VEKO</strong> fastslået sin<br />
berettigelse<br />
Ved den ordinære generalforsamling ultimo september 1958 konstaterede<br />
formanden, ”at der nu var opbygget et levedygtigt kontosystem<br />
til gavn for de tilsluttede forretninger i konkurrence med stormagasinerne.”<br />
Det er fantastisk hurtigt, og det må have været en stor lettelse<br />
og fornøjelse for formanden og de øvrige bestyrelsesmedlemmer at<br />
være nået så langt på så kort tid. Der var kommet 10 nye aktionærer<br />
til, hvorfor aktiekapitalen var udvidet til 64.000 kroner. Det er en fantastisk<br />
god historie, at <strong>VEKO</strong> var nået så langt i sit første regnskabsår.<br />
Kontoringen var skabt på det rigtige tidspunkt, i det rigtige område,<br />
med det rigtige sortiment og af de rigtige personer. Det havde vist sig,<br />
at man var indstillede på at tilpasse produkterne til kundernes behov<br />
så de kunne sikre <strong>VEKO</strong>’s indtjeningsmuligheder.<br />
<strong>VEKO</strong> havde nu gennemlevet alle årets sæsoner, og der havde været<br />
lejlighed til at pejle sig ind på størrelsen af den stab, der var behov<br />
for. Det var nu et spørgsmål om at sikre en organisatorisk udvikling,<br />
der svarede til kundetilgangen og omsætningsudviklingen. Det var<br />
blevet nemmere at budgettere.<br />
27
<strong>VEKO</strong> i front på reklamesiden<br />
1958/59 <strong>–</strong> 2. år.<br />
Så tidligt som i februar 1959 blev det besluttet at lade fremstille en<br />
reklamefilm i farver og til 17.000 kroner! Det var meget avanceret, og<br />
25 år efter at den havde været vist i de københavnske biografer, var<br />
der mange, der kunne huske den. Reklamefilmen blev fremvist ved<br />
et medlemsmøde i august 1959. Der blev også indrykket reklamer i<br />
Radio Merkur, der var en meget populær piratradio, der siden august<br />
1958 sendte fra et skib forankret i internationalt farvand i Øresund.<br />
Man må sige, at <strong>VEKO</strong> var helt fremme i frontlinjen ved valg af reklamemedier.<br />
Advokat Niels H. Thomsen havde længe haft en ung mand, Jørgen<br />
Lysdahl i kikkerten, og man enedes om at ansætte ham. Han tiltrådte<br />
som kontorchef medio februar 1959. Det skulle vise sig at være et<br />
rigtigt godt valg, for han blev den daglige leder af <strong>VEKO</strong> i 24 år,<br />
hvoraf de sidste 14 år som <strong>VEKO</strong>’s direktør. På det tidspunkt var der<br />
stadig problemer i administrationen, og selskabets revisor havde haft<br />
4 medarbejdere til at gennemgå virksomheden og foreslå nye forretningsgange.<br />
Der var jo allerede nu tale om en virksomhed, der omsatte<br />
for millioner af kroner.<br />
I forbindelse med bestyrelsens godkendelse af årsregnskabet blev<br />
det besluttet at forhøje markedsføringsbidraget, som butikkerne betalte,<br />
til 7½ % af omsætningen. Herefter viste regnskabet et overskud<br />
på 647 kroner. I første halvdel af regnskabsåret havde der været en betydelig<br />
fremgang i omsætningen, mens der i anden halvdel havde været<br />
tilbagegang. Trods dette havde <strong>VEKO</strong> en omsætning på 4,7 millioner<br />
kroner i sit andet regnskabsår. Det må have aftvunget respekt i aktionærkredsen.<br />
Vi skal huske på, at det var i slutningen af 1950’erne. Der<br />
var intet overskud at fordele, men balance i regnskabet var vel heller<br />
ikke at foragte? <strong>VEKO</strong> havde dengang næppe som formål at præstere<br />
28
et overskud? Med den valgte finansieringsform var der ikke behov for<br />
nogen stor egenkapital.<br />
Succesen fortsætter og den giver problemer<br />
1959/60 <strong>–</strong> 3. år.<br />
I august 1959 var der ”i bestyrelsen enighed om, at det var hensigtsmæssigt<br />
og for <strong>VEKO</strong>’s trivsel nødvendigt at ofre penge på reklame,<br />
der ikke alene ville gavne <strong>VEKO</strong>’s omsætning, men også på<br />
længere sigt ville være en fordel for omsætningen og handelen på<br />
Vesterbrogade.” Denne enighed blev grundlaget for den meget vigtige<br />
markedsføringsindsats, der i alle følgende år blev en integreret del<br />
af <strong>VEKO</strong>’s virke.<br />
I slutningen af november 1959 havde <strong>VEKO</strong> udsendt en juleavis i<br />
450.000 eksemplarer! Den må have nået alle husstande i København.<br />
Det var en imponerende indsats. Den kollektive julebelysning i højre<br />
side af Vesterbrogade blev en realitet. Omsætningen i december 1959<br />
blev 846.000 kroner, og der blev oprettet 810 nye konti. ”Alle nye<br />
kunder var blevet meget nøje sorteret og samtlige spørgeskemaer gennemgået<br />
af sagfører Niels H. Thomsen.” Det må have været en belastning<br />
for ham, der formentlig mere skulle være direktør af navn end af<br />
gavn, og for hans virksomhed. Men han tog altså opgaven alvorligt, da<br />
det for alvor gik løs.<br />
I regnskabsåret 1959/60 ydede aktionærerne kredit til <strong>VEKO</strong> i 5¾<br />
måned mod 6 ½ måned året før. Det var sådan, at jo større <strong>VEKO</strong>’s<br />
omsætning var, jo større varbelastningen af aktionærernes egne kassekreditter.<br />
Aktionærerne betalte såvel renteudgifterne til deres banker<br />
af de kreditterne, de gav videre til <strong>VEKO</strong>, som 7½ % af deres<br />
<strong>VEKO</strong>-omsætning til <strong>kontoring</strong>en. Ikke mindst på denne baggrund<br />
var deres opbakning af <strong>VEKO</strong> meget imponerende. Den var altafgørende.<br />
Man kunne godt få den opfattelse, at <strong>VEKO</strong> på dette tidspunkt<br />
29
mest blev opfattet som en fælles bogføringsvirksomhed for forretnin-<br />
gernes kontokunder. Her skal man imidlertid huske, at der rent faktisk<br />
30<br />
En tidlig annonce. Her er vist et af de allerførste kontokort i plastic.
var tale om, at <strong>VEKO</strong>’s kunder købte ind i de tilsluttede forretninger,<br />
og at det var <strong>VEKO</strong>, der ydede disse kunder kredit.<br />
Der var forsøgt oprettet 2.688 konti, hvoraf der kun var givet afslag<br />
til 279, tilgangen havde altså været 2.409 konti. Der var tale om rigtig<br />
mange nye konti og en meget lav afslagsprocent. Efter en turbulent<br />
start var der kommet styr på administrationen, så bogholderiet hele<br />
tiden var à jour, ”takket være kontorchef Jørgen Lysdahl’s indsats.”<br />
Der blev tilsyneladende eksperimenteret med fælles vareudbringning<br />
for de tilsluttede forretninger. Det burde kunne gøres rationelt,<br />
men der må have været tale om distribution til et temmelig stort geografisk<br />
område.<br />
Der var drøftelser om at lade andre end medlemsbutikker deltage<br />
i fællesaverteringen, og i den sammenhæng havde <strong>VEKO</strong><br />
startet en selvstændig forening med det indregistrerede navn:<br />
”Butikssammenslutningen VESTERBRO CITY”. Det ser ud, som<br />
om <strong>VEKO</strong> var ved også at etablere sig som en aktiv og slagkraftig<br />
handelsforening.<br />
I august 1959 blev alle aktionærer inviteret til at se <strong>VEKO</strong>’s reklamefilm,<br />
med efterfølgende medlemsmøde, hvor revisor gennemgik<br />
udkastet til årsregnskab, der ikke gav anledning til spørgsmål fra aktionærkredsen.<br />
Dermed var bestyrelsen sikret en fredelig generalforsamling.<br />
Formanden konstaterede, at det kun var få medlemmer, der annoncerede<br />
for <strong>VEKO</strong> og gav udtryk for den opfattelse, at kontosalget<br />
i overvejende grad var mersalg, der ikke gik fra kontantsalget. Det<br />
havde han formentlig i høj grad ret i.<br />
Bestyrelsen besluttede i januar 1960 at opsige sagfører Niels H.<br />
Thomsen som direktør og som lejer pr. 1. august samme år. Han havde<br />
inden da på et medlemsmøde givet udtryk for, at det aldrig havde<br />
været meningen, at han skulle være direktør for <strong>VEKO</strong>. Han havde<br />
imidlertid reelt accepteret at være det og havde efter referaterne at<br />
31
dømme <strong>–</strong> i hvert fald i en periode påtaget sig <strong>–</strong> det daglige ansvar.<br />
Problemerne var nok opstået, fordi ingen <strong>–</strong> hverken direktør eller bestyrelse<br />
<strong>–</strong> på forhånd havde haft fantasi til at forudse den store arbejdsmængde,<br />
de problemer og det ansvar, et succesrigt <strong>VEKO</strong> medførte.<br />
Arbejdsmængden og ansvaret for <strong>VEKO</strong> var nok blevet uforenelig<br />
med driften af advokatvirksomheden. Det kom ikke på tale,<br />
at det var advokatvirksomheden, der skulle skippes, selvom dette på<br />
et tidligere tidspunkt måske kunne have været en løsning. Sagfører<br />
Thomsen svarede igen med et krav på 300.000 kroner for sin indsats<br />
i <strong>VEKO</strong> regi. Da kravet blev opretholdt uden dokumentation, blev<br />
det af <strong>VEKO</strong> indbragt for Landsretten, og da udfaldet gik ham imod,<br />
anket til Højesteret af sagfører Thomsen. <strong>VEKO</strong> fik også medhold<br />
ved denne instans.<br />
<strong>VEKO</strong> opretter eget inkassobureau og<br />
markedsføringsselskab<br />
På samme møde (januar 1960) foreslog formanden C.A. Winblad, at<br />
der blev oprettet et inkassoselskab, der skulle overtage <strong>VEKO</strong>’s dårlige<br />
betalere til en i forvejen aftalt kurs. Dette blev startskuddet til<br />
INCASSOBUREAUET AF 1960 A/S, der var endnu en milepæl i<br />
<strong>VEKO</strong>’s historie.<br />
I marts 1960 kunne det konstateres, at kundetilgangen havde været<br />
skuffende i forhold til den reklame, der havde været gennemført. Var<br />
det et varsel om, at træerne ikke voksede ind i himmelen?<br />
Der var etableret en parkeringsordning, så kunder, der parkerede<br />
på Forsikringsselskabet Codan’s parkeringsplads på Gl. Kongevej, fik<br />
udgiften refunderet. Aktionærerne betalte for deres kunder, og <strong>VEKO</strong><br />
betalte for sine. Dette var en flot løsning på et stadigt stigende problem.<br />
Desværre kunne ordningen ikke fortsætte ret længe, og parkeringsproblemerne<br />
blev kun værre og værre.<br />
32
På vej til et nyt logo <strong>–</strong> En leg med bogstaver.<br />
Betegnelsen VESTERBRO CITY blev dengang defineret som<br />
området fra Trommesalen til Værnedamsvej, hvilket var netop det<br />
geografiske område, som <strong>VEKO</strong> dækkede på butikssiden. Endnu en<br />
milepæl: Under paraplyen VESTERBRO CITY REKLAME kunne<br />
alle forretninger i området deltage i fælles reklame, uanset om de var<br />
aktionærer i <strong>VEKO</strong> eller ikke. Også de aktionærer, der havde berøringsangst<br />
over for <strong>VEKO</strong>, kunne deltage under den paraply! Der er<br />
intet, der tyder på, at ret mange uden for ”det gode selskab <strong>VEKO</strong>”<br />
lod sig lokke med. Ideen var imidlertid rigtig. Man skulle holde tungen<br />
lige i munden, når der skulle formuleres reklamebudskab for <strong>VEKO</strong>,<br />
for <strong>VEKO</strong>-forretningerne og for alle forretninger i området. Der<br />
kunne let blive tale om at blande tingene sammen, så der opstod det,<br />
der kaldes ”profilgrød”, hvilket rent ud sagt betyder, at man forvirrer<br />
kunderne. Der er imidlertid ingen tvivl om, at <strong>VEKO</strong> tilstræbte<br />
at etablere sig også som en effektiv markedsføringsforening, og viste<br />
evnerne til at klare det hele.<br />
I regnskabsåret 1959/60 havde <strong>VEKO</strong> en omsætning på 5,2 millioner<br />
kroner, hvilket var en fremgang på ½ million kroner, eller ca.<br />
10 %. Årets overskud var på 646 kroner. Der var oprettet 2.409 konti.<br />
”Året, der er gået, er det første reelle arbejdsår, hvor sagerne har været<br />
i orden, som vi gerne vil have det.”<br />
33
1960/61 <strong>–</strong> 4. år.<br />
I februar 1961 blev det så besluttet at sælge de dubiøse debitorer til<br />
INCASSOBUREAUET til kurs 85. <strong>VEKO</strong> tog altså et tab på 15 %<br />
inden overgangen til inkasso.<br />
I april 1961 drøftedes optagelse af banklån til <strong>VEKO</strong>, men der er<br />
ingen antydning af, at der blev sat handling bag, som for eksempel<br />
kontakt med en bank.<br />
I slutningen af maj 1961 blev der afholdt medlemsmøde med<br />
optagelse af nye medlemmer som eneste punkt på dagsordenen.<br />
Formanden C.A. Winblad gav udtryk for den opfattelse, at det måtte<br />
være ideen, at <strong>VEKO</strong>-kortet skulle kunne benyttes i alle forretninger<br />
fra Vesterport (det er lidt usikkert, hvad der mentes med Vesterport)<br />
til Værnedamsvej. Dette havde sikkert i længere tid været bestyrelsens<br />
opfattelse og stræben, men der var næppe tilslutning hertil hos aktionærerne,<br />
i hvert fald ikke på det tidspunkt. Det fremgår ikke direkte,<br />
men alligevel, at Stormagasinet Havemann ikke kunne blive aktionær!<br />
Tøjbutikkerne ville sætte sig imod. Der er næppe tvivl om, at de betragtede<br />
<strong>VEKO</strong> som et konkurrencemiddel i forhold til Havemann og<br />
andre stormagasiner. Det var nok også den oprindelige tanke.<br />
Aktionærernes holdninger er refereret punktvis:<br />
Er imod optagelse af nye medlemmer nu.<br />
Vi har alle løbet en stor risiko, derfor skal nye medlemmer<br />
betale mere for aktierne.<br />
Det vil være gavnligt med flere medlemmer.<br />
De foreslåede forretninger i min branche har ikke format,<br />
Enhver forretning af en vis størrelse, standard og beliggenhed<br />
bør optages.<br />
34
Bestyrelsen er ikke i henhold til vedtægterne forpligtet<br />
til at forelægge dette spørgsmål for aktionærerne, og det<br />
er meget påskønnelsesværdigt, at dette blev gjort.<br />
Man må se på <strong>VEKO</strong>’s trivsel.<br />
Nye medlemmer skal betale 5 % ekstra det første år og<br />
2½ % ekstra de kommende år.<br />
Der var således tale om meget delte meninger, hvor det tydeligt kunne<br />
aflæses, at for mange var det at beskytte egne interesser et større ønske,<br />
end det at fremme <strong>VEKO</strong>’s interesser. Sådan foregår det også<br />
i landspolitik, og det var og er fuldt ud legalt. Man kan så undre sig<br />
over, at dem, der var imod optagelse af flere aktionærer, havde valgt<br />
at drive forretning på Vesterbrogade. Mon ikke det netop var fordi, de<br />
sammen med dem, de ikke ville være i stue med, tiltrak et større publikum?<br />
Det er jo de færreste, der kan drive forretning på bar mark. Der<br />
er rigtigt, at bestyrelsen i henhold til vedtægterne ikke var forpligtet til<br />
at spørge aktionærerne om dette emne, men det var meget vigtigt at<br />
fastholde de resultater, der nu var nået og ikke skabe splid, der kunne<br />
slide <strong>VEKO</strong> op indefra.<br />
Af referatet af den ordinære generalforsamling i september 1961<br />
fremgår, at omsætningen i regnskabsåret 1960/61 blev 6,2 millioner<br />
kroner, hvilket var en fremgang på 1 million kroner, og at der var oprettet<br />
2.297 nye konti. Begge dele er meget, meget imponerende. Der<br />
var et overskud på 603 kroner, og balancen var på 3,3 millioner kroner.<br />
Deltagerne i generalforsamlingen rejse sig op for på denne måde at<br />
takke bestyrelsen for det store og velgennemførte arbejde. Det er vist<br />
aldrig sket siden?<br />
Et forsøg på at samle medlemmerne til fælles reklame i BT var ikke<br />
lykkedes. Derfor blev indsatsen koncentreret om Radio Merkur og<br />
reklamefilm i biografer.<br />
Der var anskaffet en Folkevogn til inkassoarbejde.<br />
35
1961/62 <strong>–</strong> 5. år.<br />
Af et bestyrelsesmødereferat i september 1961 fremgår, at et bestyrelsesmedlem<br />
var af den opfattelse, at der i forrige regnskabsår var<br />
brugt for mange penge til reklame. Formanden afgav løfte om, at der<br />
ikke ville blive brugt mere end 110.000 kroner uden bestyrelsens godkendelse.<br />
I 1962 blev omsætningsafgiften, ”omsen”, der pålagde alle varer<br />
en afgift på 9 %, indført for at dæmpe danskernes lyst og evne til øget<br />
privatforbrug.<br />
I begyndelsen af 1962 købte <strong>VEKO</strong> et lejemål på adressen<br />
Vesterbrogade 37, hvor kunder kunne ekspederes, og ”Butikken” blev<br />
taget i brug den 15. juni. Da kontorerne i øvrigt lå på 4. sal i nr. 24,<br />
blev <strong>VEKO</strong> nu synlig i gadeplan.<br />
Omsætningen i <strong>VEKO</strong>’s femte regnskabsår 1961/62 blev 7 millioner<br />
kroner. Der var i årets løb oprettet 2.454 nye konti, og der var<br />
et overskud på 5.200 kroner.<br />
Det ses ikke, at der skulle være vedtaget forslag, der begrænsede<br />
adgangen til generalforsamlingerne, men det blev nok vedtaget året<br />
før, efter et ubehageligt intermezzo med advokat Niels H. Thomsen,<br />
der havde brugt mere end en time af generalforsamlingens tid, inden<br />
et menigt medlem stoppede ham.<br />
En deltager, der endnu ikke var medlem, advarede bestyrelsen mod<br />
36<br />
Et tidligt <strong>VEKO</strong>-logo.
at optage en af hans konkurrenter. Der var åbenbart nogen, der blev<br />
aktionærer primært for at undgå, at konkurrenterne blev det! De må<br />
have betragtet medlemskabet af <strong>VEKO</strong> som et aktiv, hvad det jo også<br />
var.<br />
Kortvarig stagnation<br />
1962/63 - 6. år.<br />
I 1963 fik vi ”Helhedsløsningen”, der som alle andre indgreb i de år<br />
havde til formål at begrænse det private forbrug. Det er der vist ingen,<br />
der tænker på i 2007, hvor dette forbrug er enormt i forhold til 1963.<br />
Der foreligger ikke referater af bestyrelsesmøder i denne periode.<br />
Af referatet af den ordinære generalforsamling i september 1963<br />
fremgår, at aktiekapitalen blev forhøjet til 74.000 kroner, hvilket betyder,<br />
at der nu var 37 forretninger tilsluttet <strong>VEKO</strong>. Omsætningen var<br />
8,8 millioner kroner efter en fremgang på 1,8 millioner kroner eller<br />
på 26 %, og der var oprettet 3.022 nye konti. Overskuddet var på 983<br />
kroner. Når det som regel lykkes at opnå et meget beskedent overskud,<br />
kunne det skyldes, at bestyrelsen havde valgt at afskrive/hensætte<br />
så meget som muligt til imødegåelse at tab på debitorer. For første<br />
gang fik generalforsamlingen en orientering om resultatet i INCASSO<br />
BUREAUET, der var i god gænge.<br />
Den store fremgang havde endnu en gang bragt kaos i <strong>VEKO</strong>’s<br />
bogholderi, hvorfor det var blevet besluttet at købe en bogføringsmaskine<br />
til en pris af 100.000 kroner. Det var rigtig mange penge,<br />
og <strong>VEKO</strong> blev tilsyneladende fortsat afhængig af kun én maskine,<br />
hvilket meget nemt kunne blive risikabelt.<br />
Fra nogle medlemmer blev der udtrykt utilfredshed gående ud på,<br />
at man fandt det uretfærdigt, at alle aktier steg lige meget i værdi, uanset<br />
om en aktionær solgte lidt eller meget på <strong>VEKO</strong>-kort. Det kan<br />
man for så vidt godt forstå, men det var og er meget svært at løse, og<br />
37
det varede rigtig mange år, før denne kritik blot tilnærmelsesvis blev<br />
imødekommet. Senere blev der rettet helt op på det forhold.<br />
Oprettelsesgebyret for <strong>VEKO</strong>-konti var blevet forhøjet fra 3 til 5<br />
kroner og renten på ti måneders konti forøget fra 5 % til 7 %. Det ser<br />
ud som om, at <strong>VEKO</strong>’s konti i almindelighed ikke var rentebærende<br />
de første år, men nu var man ved at få det lært. Kun ved at opkræve<br />
renter og gebyrer, kunne <strong>VEKO</strong> tjene sine egne penge, opbygge en<br />
egenkapital og begynde at bære en del af finansieringen. Efterhånden,<br />
som <strong>VEKO</strong>-omsætningen steg, havde aktionærerne flere og flere penge<br />
til gode. Det kunne <strong>–</strong> for mange af dem <strong>–</strong> være en stor økonomisk<br />
belastning, hvilket også kom til udtryk på generalforsamlingen. Det<br />
kunne formentlig være svært for nogle af dem at låne penge til udvikling<br />
af egne forretninger, når de var med til at finansiere <strong>VEKO</strong>.<br />
Aktionærernes afgift til <strong>VEKO</strong> blev besluttet nedsat fra 6½ % til<br />
5½ % fra 1. oktober. Der blev givet løfte om, at det ville blive muligt<br />
at nedsætte afgiften yderligere i de kommende år. Der er ingen tvivl<br />
om, at begge dele blev godt modtaget.<br />
Formanden konstaterede, at salget af langvarige goder gik uden<br />
om <strong>VEKO</strong>, angiveligt fordi den længst løbende konto var på 10 måneder,<br />
hvilket gjorde, at de månedlige ydelser ved køb af større husholdningsmaskiner<br />
blev for store for mange husholdningsbudgetter.<br />
1963/64 <strong>–</strong> 7. år.<br />
I december 1963 måtte <strong>VEKO</strong> konstatere en tilbagegang i omsætningen<br />
på 93.000 kroner. Renten på 10 måneders konti blev sat op<br />
fra 7 til 8 %, formentlig uden at der var sammenhæng mellem disse<br />
størrelser. Det kan forekomme lidt dristigt at sætte prisen op efter en<br />
tilbagegang.<br />
Ved et medlemsmøde i februar 1964 oplyste formanden blandt andet,<br />
at der havde været drøftelser med Forsikringsselskabet Codan om<br />
38
finansiering af aktionærernes tilgodehavender hos <strong>VEKO</strong>. Ekstern<br />
finansiering, var et spørgsmål, der ofte var oppe at vende.<br />
Ved generalforsamlingen i september 1964 kunne der konstateres<br />
beskeden tilbagegang i både omsætning og i kontoroprettelser<br />
1963/64. Var det et resultat af den førte prispolitik? Værst var det gået<br />
ud over beklædningsforretningerne, der havde haft en tilbagegang i<br />
<strong>VEKO</strong>-salget på 9 %. Formanden, C.A. Winblad gav denne gruppe<br />
en opsang! En direktør og indehaver af en kendt damekonfektionsforretning<br />
kommenterede den svigtende omsætning med, at førhen<br />
averterede alle de store forretninger, men det gjorde de ikke længere.<br />
”Kunderne stopper op for at se modeforretningernes vinduer, men<br />
der er ingen, der vil se forretningsvinduer med Radio & TV.” Den<br />
påstand kan ikke være rigtig, vi taler jo om TV’s barndom! Desværre<br />
var det en kendsgerning, at mange butikker på det tidspunkt holdt<br />
op med at annoncere, når omsætningen faldt. Det var jo så nemt at<br />
skære ned på denne udgift, men derved fik tilbagegangen naturligvis<br />
en selvforstærkende virkning. Årets overskud var på 503 kroner, altså<br />
igen en hårfin balance!<br />
Omsætningen passerer 10 millioner kroner<br />
1964/65 <strong>–</strong> 8. år.<br />
Ved julekampagnen var der benyttet kuponannoncering for kontooprettelser.<br />
Der kom 1.434 kuponer retur, hvoraf der blev givet afslag til<br />
ca. 400. Omsætningen i december 1964 var på 2,5 millioner kroner,<br />
hvilket var en fremgang på 850.000 kroner, en meget flot fremgang.<br />
Ved den efterfølgende forårskampagne havde kuponannoncer imidlertid<br />
givet et ringe resultat. Det kunne tyde på, at et eller andet var<br />
gået galt.<br />
De metalplader, som <strong>VEKO</strong> hidtil havde benyttet som kontokort<br />
39
var gået ud af produktion, og man gik over til plastickort. De var da<br />
også de mest moderne, og de benyttes endnu 40 år senere.<br />
I 1965 indførte folketinget endnu en afgiftspakke, som havde til<br />
formål at begrænse det private forbrug. Hvor var politikerne dog opfindsomme<br />
dengang.<br />
I september 1965 blev udkast til årsregnskaber gennemgået, og her<br />
vakte det bekymring, at INCASSOBUREAUET havde haft en tilgang<br />
af nye ”kunder” for i alt 700.000 kroner. En oversigt viste imidlertid,<br />
at fordelt på oprettelsesår var der tale om et fald for alle årgange. Dette<br />
må formentlig tolkes som om, at den stigende tilgang til inkasso måtte<br />
tilskrives, at debitormassen var vokset som følge af de store salgsstigninger.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i samme måned blev det oplyst,<br />
at omsætningen havde været 10,2 millioner kroner, hvilket var<br />
en fremgang på 1,5 millioner kroner! Det var åbenbart på sin plads,<br />
at formanden havde kritiseret beklædningsforretningerne ved sidste<br />
års generalforsamling, for de havde i dette år haft en fremgang på<br />
20 %. Årets overskud var på 83 kroner. Der var oprettet 4.234 (!)<br />
nye konti, en fremgang på 1.500 i forhold til året før. Der var sket en<br />
mærkbar forskydning i omsætningen, idet 3,6 millioner var sket på 5<br />
måneders konti og 6,6 millioner kroner på de rentebærende 10 måneders<br />
konti. Dette var på flere måder en fordel for <strong>VEKO</strong>, dels gav det<br />
flere renteindtægter, og dels var kontienes udløb ikke så hurtig som<br />
ved 5 måneders konti. Det var altså blevet lidt lettere at opretholde<br />
debitorbestanden.<br />
Afregningskursen over for INCASSOBUREAUET var blevet ændret,<br />
antageligt så <strong>VEKO</strong> påtog sig en større del af tabet i forbindelse<br />
med overførelsen til inkasso. Det blev også oplyst, at BUREAUET<br />
havde betalt <strong>VEKO</strong> 40.000 kroner for andel i administrationsomkostninger<br />
og 8 % af mellemregningskontoen.<br />
40
Kaj Villesen, Netterstrøm forlod bestyrelsen og direktør, og inde-<br />
haver Folmer Jensen, C. P. Lauritzen, blev nyvalgt.<br />
1965/66 <strong>–</strong> 9. år.<br />
I marts 1966 blev der atter afholdt medlemsmøde. Omsætningen var i<br />
årets første 9 måneder steget med 1,5 millioner kroner til trods for, at<br />
der var sket en skærpelse af kreditvurderingerne.<br />
Da arbejdstiden generelt var nedsat en time, ville kontorchefen<br />
gerne lukke en time tidligere om fredagen, men det faldt ikke i god<br />
jord hos aktionærerne. Deres egne butikker ville jo være åbne også<br />
i den time, og de ville/skulle have mulighed for kontrolringning, når<br />
<strong>VEKO</strong>-kunder købte ind.<br />
Et bestyrelsesmedlem kunne oplyse, at det nye butikscenter i<br />
Rødovre havde planer om at åbne en <strong>kontoring</strong> som <strong>VEKO</strong>’s. Hver<br />
aktionær skulle tegne en aktie på 5.000 kroner. Et af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelsesmedlemmer<br />
forventede at blive foreslået som bestyrelsesformand<br />
for Rødovre Centrum Konto. Det kom tillige frem, at <strong>VEKO</strong>’s daværende<br />
revisor, Ib Agger Nielsen, også var involveret i det projekt.<br />
Da <strong>VEKO</strong> måtte påregne konkurrence fra Rødovre Centrum, fandt<br />
flere medlemmer, at det var forkert, at et bestyrelsesmedlem og selskabets<br />
revisor overgav <strong>VEKO</strong>’s dyrt købte erfaringer til Centrum<br />
Konto. Der blev tilsyneladende talt med store bogstaver <strong>–</strong> og med god<br />
grund. Formanden oplyste, at <strong>VEKO</strong> allerede havde sendt et brev<br />
til statsautoriseret revisor Ib Agger Nielsen, hvori bestyrelsen forbeholdt<br />
sig sin stilling til dette ”dobbeltvirke”. Det er ufatteligt, at de<br />
to personer havde den opfattelse, at de var berettiget til at videregive<br />
den viden, de havde opnået som henholdsvis bestyrelsesmedlem i og<br />
revisor for <strong>VEKO</strong>. Der var i begge tilfælde tale om betroede job. Ib<br />
Agger Nielsen medvirkede senere ved etableringen af flere <strong>kontoring</strong>e<br />
blev revisor for dem og samtidig deres ”guru”. Havde <strong>VEKO</strong> ikke<br />
41
eksisteret og klaret sig godt, er det meget tvivlsom, om der var blevet<br />
oprettet andre <strong>kontoring</strong>e i Danmark.<br />
Næsten vanen tro blev den ordinære generalforsamling afholdt i<br />
september hvor 28 aktionærer deltog. I regnskabsåret 1965/66 var<br />
omsætningen steget med 15 % til 11,7 millioner kroner. Antallet af<br />
kontooprettelser var det samme, mens antallet af afslag var fordoblet<br />
i forhold til året før. <strong>VEKO</strong> havde et overskud på 54.000 kroner, hvilket<br />
var en betydelig fremgang, men det var jo ikke ret meget.<br />
Revisor Henning Been og statsautoriseret revisor Mogens Rørslev<br />
blev nyvalgt som selskabets revisorer. De var i forvejen revisorer for<br />
INCASSOBUREAUET, og hos <strong>VEKO</strong> havde man større samarbejde<br />
med dem, end med Revisionskontoret i Ballerup, repræsenteret ved<br />
statsautoriseret revisor Ib Agger Nielsen. Revisorskiftet var en konsekvens<br />
af den tidligere revisors deltagelse i oprettelsen og driften af<br />
Rødovre Centrum Konto.<br />
Der var en livlig diskussion om butikkernes lukketider. Det var<br />
dengang. I dag diskuterer man åbningstider.<br />
<strong>VEKO</strong> ville pr. 1. oktober 1966 nedsætte butikkernes markedsføringsbidrag<br />
med 1 % til 4 %. Det ville derefter være næsten halveret!<br />
Aktionærerne måtte være meget tilfredse.<br />
<strong>VEKO</strong> fejrer 10 års jubilæum. Løbende konti<br />
indføres<br />
1966/67 <strong>–</strong> 10. år.<br />
I 1967 blev ”omsen” ændret til merværdiafgiften, ”momsen”, der da<br />
var på 10 %, og blev i 1968 forhøjet til 12½ % som led i den stadige<br />
jagt på privatforbruget og penge til den slunkne statskasse.<br />
Der foreligger ikke referater fra bestyrelsesmøder i dette regnskabsår,<br />
men det må antages, at <strong>VEKO</strong> i forholdet til kunderne havde fejret<br />
10-årsjubilæet, der kunne afholdes i januar 1967, eller når som helst i<br />
42
året, ja, endda i hele 1967. I september 1967 blev den tiende ordinære<br />
generalforsamling afholdt. Omsætningen var steget med 11,6 % til 13<br />
millioner kroner, og overskuddet var på 70 kroner. Der havde fortsat<br />
været tilgang af nye medlemmer, men <strong>VEKO</strong> havde mistet en stor<br />
omsætning fra Fritz Carstens forretning, der var lukket. På afregningerne<br />
over for aktionærerne var ordet ”markedsføringsbidrag” blevet<br />
ændret til ”varerabat”, formentlig fordi de nye revisorer havde den<br />
rigtige opfattelse af, hvordan den ”egentlige verden” så ud.<br />
Der blev arbejdet med at lave en ny reklamefilm. Da Havemann’s<br />
Magasiner ikke ville deltage i udgifterne til julebelysning på<br />
Vesterbrogade, blev det overvejet at springe dette stykke af gaden<br />
over. Det ville da være meget naturligt, men ville ikke se særlig pænt<br />
ud.<br />
Man overvejede, som noget nyt at tilbyde kunderne 10 måneders<br />
løbende konti. De havde hidtil været ophørende, hvilket jo betød, at<br />
de, som flere gange tidligere nævnt, skulle sælges igen for at opretholde<br />
omsætningen og den forrentede debitormasse. Teknisk ville<br />
ændringen tillige medføre, at disse kunder kunne få et kontokort, der<br />
kunne afstemples på salgsnotaerne, hvilket betød, at disse var nemmere<br />
at identificere hos <strong>VEKO</strong>, idet kontonummer og navn hidtil var<br />
blevet overført manuelt til notaerne. De var ikke altid læselige, hvilket<br />
kunne medføre et stort arbejde hos <strong>VEKO</strong> med at tyde dem. Der var<br />
notaer, hvor man aldrig fandt frem til, hvilken kundekonto de skulle<br />
bogføres på. Det blev senere praksis, at de enkelte butikker selv måtte<br />
bære disse tab.<br />
43
Anden periode: 1967/68 <strong>–</strong> 1975/76<br />
1967/68 <strong>–</strong> 11. år.<br />
Der er kun refereret ét bestyrelsesmøde, og det var indkaldt, fordi et<br />
medlem havde søgt at hverve en alternativ gruppe for sammen med<br />
den at lave fælles markedsføring. Bestyrelsen ville imidlertid forholde<br />
sig afventende. Bestyrelsen benyttede lejligheden til at beslutte at prøvekøre<br />
20 måneders konti efter forudgående drøftelser med revisor<br />
”om rentesats, bogføring uden om de almindelige konti osv.” Det er<br />
logisk, at man ønskede at afprøve længere løbende konti. Dels er de<br />
velegnede til salg af mere langvarige forbrugsgoder, og dels medfører<br />
de større renteindtægter. De er imidlertid mere likviditetskrævende,<br />
så det var også et spørgsmål om, at det var de forretninger, der havde<br />
salget, der skulle, kunne og ville finansiere det.<br />
Der var atter generalforsamling i september 1968. Aktiekapitalen<br />
var nu 96.000 kroner, svarende til, at der var 48 aktionærer. INCASSO-<br />
BUREAET havde haft et godt år. Arbejdsgangen var strammet op,<br />
og man var begyndt at stævne debitorer, der ikke betalte. Det kan<br />
godt være, at <strong>VEKO</strong> i årenes løb har brugt mange penge på inkasso,<br />
men man har derved opnået en stor pengeindgang. Dertil kommer, at<br />
<strong>VEKO</strong> aldrig fik det meget risikable ry, at ”man bare kunne lade være<br />
med at betale <strong>VEKO</strong>, for de glemmer dig”. Det gjorde og gør <strong>VEKO</strong><br />
imidlertid ikke!<br />
Omsætningen var faldet marginalt, og der havde været tilbagegang<br />
i kontooprettelser i december 1967. Formanden var af den opfattelse,<br />
at tilbagegangen skyldtes svigt fra butikkernes side. Mon ikke tilbagegangen<br />
i omsætning og kontooprettelser kunne skyldes, at Rødovre<br />
Centrum var startet?<br />
Der blev fremsat forslag om at lukke klokken 19 om fredagen, men<br />
formanden afviste, at det var en ”<strong>VEKO</strong>-sag”. Det vil kunne læses, at<br />
senere bestyrelser havde en helt anden opfattelse!<br />
44
I foråret og sommeren havde <strong>VEKO</strong> givet alle forretninger en gan-<br />
ske flot tilplantet kurv til at sætte på gaden uden for forretningerne i<br />
åbningstiden. Den skik blev fulgt op i mange år. Blomsterkurvene gav<br />
gaden et tiltrængt løft.<br />
Næstformand H.C. Hansen efterlyste forretninger, der kunne tænke<br />
sig fælles bogføring, eventuelt udført af <strong>VEKO</strong>, blandt andet fordi<br />
gode og effektive bogføringsmaskiner var kostbare. <strong>VEKO</strong>’s senere<br />
vedtægter gjorde en sådan løsning mulig, men der var ingen, der var<br />
interesserede i at udnytte dette tilbud. Det kan man godt forstå, når<br />
det betænkes, at butiksindehavere til alle tider har været meget lukkede<br />
om deres omsætning og økonomiske forhold. Det blev og bliver opfattet<br />
som en privat sag. Der var sikkert ingen, der ville have <strong>VEKO</strong>’s<br />
personale til at kigge i deres private økonomi. Det er der ikke noget<br />
at sige til.<br />
Der udnævnes en direktør. Vanskelige tider banker<br />
på<br />
1968/69 <strong>–</strong> 12. år.<br />
Atter et år uden referater af bestyrelsesmøder, men det betyder bestemt<br />
ikke, at <strong>VEKO</strong> lå på den lade side, for omsætningen var steget<br />
med 2,4 millioner kroner til 15,3 millioner kroner! Ved overgangen til<br />
”kildeskatten” var 1969 et skattefrit år. Så skulle man tro, at der ikke<br />
var brug for forbrugerkreditter, men det var der åbenbart, mens det i<br />
nogle af de nærmest følgende år var svært at holde omsætningen.<br />
<strong>VEKO</strong> havde igen arrangeret og betalt juleudsmykning af<br />
Vesterbrogade fra Trommesalen til Værnedamsvej, samt leveret og<br />
betalt blomsterkurve til forretningerne. Der blev dog udsendt fakturaer<br />
vedrørende juleudsmykning til forretninger, der ikke var medlemmer<br />
af <strong>VEKO</strong>, til pengeinstitutter og liberale erhverv. Der var intet<br />
45
juridisk grundlag for disse fakturaer, men der var naturligvis en del,<br />
der betalte.<br />
Der var blevet indspillet to nye reklamefilm, og der var gennemført<br />
den markante ændring, at der i juleaverteringen var benyttet egentlige<br />
varetilbud. Man havde åbenbart fundet ud af, at visitkortannoncer ikke<br />
var sælgende. De er det i hvert fald ikke i tilstrækkeligt omfang, men<br />
de er så nemme at lave. Al erfaring viser, at detailhandelsannoncer skal<br />
give respons med det samme. Ellers anerkender detailhandlerne ikke,<br />
at de virker, og det gør de nok heller ikke. Det er stort set kun muligt<br />
at måle en annonces effekt ved at konstatere, om de averterede varer<br />
bliver solgt inden ”udløbsdatoen”. Effekten af prestigeannoncer skal<br />
efter mange reklamefolks opfattelse måles i den langsigtede udvikling.<br />
Hvilken detailhandler har likviditet og mentalitet til at vente på den?<br />
Det er forfatterens opfattelse, at de tilbud, som en butiks annoncer indeholder,<br />
fortæller meget mere om forretningens profil og sortiment<br />
end andre annonceformer. Vareannoncer kræver imidlertid en større<br />
indsats af detailhandlerne. De skal faktisk bestemme sig for, hvilke<br />
varer der skal averteres for, allerede når de køber ind. For nogle forretninger<br />
vil det sige mange måneder i forvejen. Kun udformningen<br />
af annoncerne og den endelige prisfastsættelse kan vente.<br />
I februar 1969 have Departementet for forbrugsafgifter meddelt,<br />
at <strong>VEKO</strong> ikke længere kunne være momsregistreret. Basta.<br />
I samme måned havde formanden, næstformanden og kontorchefen<br />
oprettet et aktieselskab, der hed VESTERBRO CITY REKLAME<br />
A/S med en aktiekapital på 10.000 kroner. Dette selskab var momsregistreret,<br />
og det blev i maj solgt til <strong>VEKO</strong> A/S. Indtægterne i dette<br />
selskab bestod af de reklamegebyrer, forretningerne betalte.<br />
I marts havde kontorchef Jørgen Lysdahl været ansat i 10 år. I<br />
anledning af det lille jubilæum blev han, som anerkendelse af hans<br />
indsats, udnævnt til direktør. Lysdahl var i hele sin ansættelsestid den<br />
daglige leder af <strong>VEKO</strong>.<br />
46
I maj 1969 var der med succes gennemført en 3-dages Forårs-festival<br />
med mannequinopvisning i Saga og med optræden af de meget populære<br />
og dygtige kunstnerne Lise og Poul Reinau.<br />
Som en udløber af Rødovre Centrum-sagen ønskede Per Thygesen<br />
Poulsen at udtræde af bestyrelsen, og Henning Folmer Jensen blev<br />
indvalgt i hans sted.<br />
1969/70 <strong>–</strong> 13. år.<br />
I januar 1970 kunne det konstateres, at <strong>VEKO</strong> i december havde en<br />
gevaldig salgstilbagegang på 23 %. I tøjforretningerne var tilbagegangen<br />
på 32-34 %. Antallet af nyoprettede konti var faldet 44 %. Det må<br />
have været en stor skuffelse og har nok givet anledning til kommentarer<br />
og analyser, men de fremgår ikke af referaterne.<br />
Der blev planlagt en mannequinopvisning med et budget på 50.000<br />
kroner. Man ville have kunstnere som Raquel Rastenni og Matz Bar<br />
til at optræde. Til at forestå showet valgte man formentlig den i hele<br />
landet foretrukne til det job, Jørgen Fritsche. På reklamesiden kørte<br />
<strong>VEKO</strong> på 1. klasse. Det kan kun aftvinge respekt!<br />
I marts 1970 blev afholdt medlemsmøde. <strong>VEKO</strong>-omsætningen var<br />
da 800.000 kroner bagefter omsætningen året før. Alene i november<br />
og december 1969 var der kun oprettet 1.434 konti eller 44 % færre<br />
end i sammen periode året før. Var <strong>VEKO</strong> på vej ned i en bølgedal?<br />
Havde den toppet? Vi kender heldigvis svaret på disse spørgsmål nu,<br />
hvor vi kan kigge i bakspejlet. Den mulighed havde direktør og bestyrelse<br />
ikke i den aktuelle situation.<br />
Der var i regnskabsåret brugt for mange penge til Festival i<br />
VESTERBRO CITY REKLAME, så den virksomhed havde et underskud<br />
på 330.000 kroner. Dette gav anledning til alvorlig kritik, og<br />
næstformanden H.C. Hansen tog ordet og oplyste forsamlingen om,<br />
at der havde været uenighed i bestyrelsen om reklameforbruget. Han<br />
beklagede, at reglen om at overholde 2 % til reklame ikke var over-<br />
47
holdt. Det var naturligvis uheldigt, at det ikke var en enig bestyrelse,<br />
der mødte medlemmerne. Formanden havde allerede på generalforsamlingen<br />
fået aktionærernes accept af, at de ville betale mere end<br />
2 %! ”Herefter var der livlig diskussion”. Aktionærerne gav formanden<br />
deres tilslutning til at gennemføre endnu en, men knapt så omfattende<br />
festival.<br />
48<br />
Annonce fra ca. 1970.
Der foreligger kun håndskrevne notater som referat af den or-<br />
dinære generalforsamling i oktober 1970. De er svære at tyde, men<br />
det kan forstås, at der på reklamesiden var gjort rent bord, hvilket<br />
må betyde, at man havde fundet en udvej for at dække underskuddet<br />
i VESTERBRO CITY REKLAME. Det blev betegnet som ren<br />
ønsketænkning at tale om bankfinansiering. En aktionærs indlæg har<br />
fået en pudsig drejning: ”Mindre folk går i biografen.” Der skulle nok<br />
have stået ”færre” i stedet for ”mindre”. Den var næppe sluppet igennem,<br />
hvis referatet havde været renskrevet. Formanden fastslog, at der<br />
skulle annonceres mere, og et medlem fastslog, at den annoncering,<br />
<strong>VEKO</strong> gennemførte, også medførte kontantsalg i forretningerne.<br />
1970/71 <strong>–</strong> 14. år.<br />
Ved et bestyrelsesmøde i september 1970 blev det oplyst, at der var<br />
kommet en henvendelse fra en potentiel køber af <strong>VEKO</strong>. Salget ville<br />
i givet fald medføre, at aktionærerne kunne få udbetalt deres samlede<br />
tilgodehavender på 9 millioner kroner. Man må sige, at aktionærerne<br />
havde stor tillid til <strong>VEKO</strong> og dens ledelse! Formanden fandt det rigtigt<br />
at optage forhandlinger, idet det var medlemmernes primære opgave<br />
at drive forretninger. Hvis man løbende kunne sikre sig midler<br />
til fælles markedsføring kunne salg være en fordel for aktionærerne.<br />
”Forretningerne vil sikkert kunne bruge de beløb, de havde til gode,<br />
på en mere udbytterig måde.” Statsautoriseret revisor Mogens Rørslev<br />
gav udtryk for, at man som udgangspunkt skulle forlange 2-2,4 millioner<br />
kroner i good-will.<br />
I januar 1971 tog bestyrelsen stilling til valg af samarbejdspartner<br />
vedrørende databehandling. Et svensk firma beliggende i Stockholm<br />
havde afgivet fire tilbud, og et af dem blev valgt. Det medførte, at<br />
bogføringsdata rent fysisk skulle fragtes til Stockholm, da <strong>VEKO</strong> ikke<br />
havde online-forbindelse med anlægget der. Dette var da også ualmindeligt<br />
på den tid.<br />
49
50<br />
”Det blev yderligere besluttet forsøgsmæssigt at pålægge en grup-<br />
pe 5-måne-ders konti en rente på 1 %.” Der var formentlig tale om en<br />
månedlig rentesats. Beslutningen må tolkes sådan, at disse konti hidtil<br />
ikke havde været rentebærende.<br />
Der foreligger heller ikke referat af den ordinære generalforsamling<br />
i september 1971. Af spredte notater fremgår, at det blev besluttet<br />
at gennemføre en vedtægtsændring, så det var muligt at fusionere med<br />
en eller flere <strong>kontoring</strong>e for at opnå stordriftsfordele blandt andet ved<br />
databehandling.<br />
Ny edb-løsning med betydelige fordele<br />
1971/72 <strong>–</strong> 15. år.<br />
Der er ikke refereret bestyrelsesmøder i årets løb. Så vi må vente til<br />
referatet af generalforsamlingen i september 1972 for at få at vide,<br />
hvad der foregik i det år.<br />
Formanden indledte med at mindes afdøde skotøjshandler Eigil<br />
Hansen, H. C. Hansen Sko, der havde været medlem af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse<br />
siden starten. Direktør Allan Hansen, Bøgelund-Jensen, blev<br />
indvalgt i bestyrelsen.<br />
Omsætningen var på 14,7 millioner kroner ”fordelt på 125.337<br />
notaer og et gennemsnit pr. nota på kr. 118,49, hvor gennemsnittet<br />
pr. julenota var kr. 99,86.” <strong>VEKO</strong> havde altså genereret 125.000 ekspeditioner<br />
i butikkerne! Det kan siges, at gennemsnitskøbet ikke var<br />
exceptionelt stort i betragtning af, at kortet hovedsagelig kun kunne<br />
anvendes til køb af udvalgsvarer, men <strong>VEKO</strong> havde i hvert fald skabt<br />
både trafik og omsætning i butikkerne! Omsætningen var dog mindre,<br />
end den var 3 år tidligere.<br />
Seks aktionærer var i årets løb udtrådt, og derved mistede <strong>VEKO</strong><br />
omsætning på 1 million kroner, hvoraf de 400.000 kroner skyldtes<br />
forretningers ophør. Skal omsætningen stige, skal der flere forretnin-
ger til, ”selvom disse forretninger ikke ligger på Vesterbrogade, vil det<br />
være en fordel for <strong>VEKO</strong>.” Ja, måske, men det ville blive sværere at<br />
markedsføre Vesterbrogade og <strong>VEKO</strong> samtidig. Det var nok heller<br />
ikke nemt at få aktionærerne til at acceptere, at konkurrenter fra andre<br />
områder skulle have fordel af <strong>VEKO</strong>, der jo i hvert fald i sit udspring<br />
og sin hidtidige drift var et konkurrencemiddel til fordel for forretningerne<br />
på Vesterbrogade og mod detailhandelen i andre områder.<br />
Det blev ikke refereret, hvilke områder man eventuelt ville satse på,<br />
men der var næppe tale om, at formanden og/eller bestyrelsen sigtede<br />
mod, at <strong>VEKO</strong> skulle være et landsdækkende kontokort.<br />
Formanden havde haft kontakt med NØKO (Nørrebro Kontoring)<br />
og Rødovre Centrum Konto for at forsøge at overtale dem til at lade<br />
<strong>VEKO</strong> administrere disse selskaber. Var det mon en for dyr databehandlingsløsning,<br />
<strong>VEKO</strong> havde valgt? Det havde også været drøftet,<br />
at lade kunder fra de andre <strong>kontoring</strong>e handle i <strong>VEKO</strong>’s område og<br />
omvendt, men kun såfremt den forretning, der blev handlet i, ikke var<br />
konkurrent til en eller flere i ”moder<strong>kontoring</strong>en”. En sådan ordning<br />
måtte være vanskelig at kommunikere til kunderne. Fra 1. oktober<br />
1973 ville de tre <strong>kontoring</strong>e henvise deres kunder til hinandens forretninger,<br />
når en branche savnedes. Der kom næppe nogen stor hvis<br />
nogen overhovedet omsætning ud af den aftale, for den var forbundet<br />
med frygt for, at kunderne ville etablere en konto i den konkurrerende,<br />
men på papiret samarbejdende <strong>kontoring</strong>.<br />
Det blev drøftet at optage supermarkederne MINI-PRIX og<br />
VIME, der begge var beliggende på Vesterbrogade, som aktionærer.<br />
Dette kunne formentlig gavne omsætningen en hel del, og det er<br />
åbenbart, at det nu føltes sværere at forøge omsætningen, i hvert fald i<br />
det hidtidige tempo. Formanden gav udtryk for, at optagelsen af disse<br />
forretninger ville være til fordel for omsætningen og kundemassen og<br />
kunne dertil øge eksisterende kunders køb på <strong>VEKO</strong>-konto. Det var<br />
51
en kendt sag, at stormagasinernes fødevareafdelinger forøgede salg på<br />
konto betragteligt i månedernes sidste fjorten dage.<br />
Af referatet fremgår endvidere, at det nye edb-system var blevet<br />
taget i brug. Det medførte, at <strong>VEKO</strong> hver dag sendte en kurér til<br />
Malmø for at aflevere inddata. Dermed havde <strong>VEKO</strong> outsourced databehandlingen,<br />
endnu før dette begreb blev kendt! I februar 1972 var<br />
også INCASSOBUREAUETS kundekonti blevet overført til edb, og<br />
dette skulle angiveligt have sat indbetalingerne betydeligt i vejret!<br />
Overgangen til edb havde medført, at mange flere kunder benyttede<br />
giro ved indbetalinger, hvilket fik de kontante indbetalinger til<br />
at falde med næsten 40 %. Derfor havde <strong>VEKO</strong> lukket butikken på<br />
Vesterbrogade 37. Man kan med en moderne betegnelse sige, at brugen<br />
af edb-systemet havde været ”adfærdsregulerende”, formentlig uden<br />
at netop denne effekt havde været med i overvejelserne. Desværre<br />
begrænsede det nye indbetalingsmønster også kundernes færden på<br />
Vesterbrogade, idet incitamentet til at bruge <strong>VEKO</strong>-kortet umiddelbart<br />
efter, der var foretaget en indbetaling, ikke var så lokkende for de<br />
kunder, der betalte over giro.<br />
Forsøget med at pålægge en gruppe 5-måneders konti 1 % i rente<br />
var gået så godt, at ordningen efter 15 års rentefrihed blev udvidet til<br />
at gælde alle konti af den type! Man forventede, at dette ville medføre<br />
indtægter på 12-14.000 kroner om måneden. Derved blev <strong>VEKO</strong><br />
mindre afhængig af gebyrer fra aktionærerne. - Formanden havde<br />
drøftet rentesatser med den administrerende direktør for Magasin, J.<br />
Andersen, der var interesseret i en lignende ordning, men stormagasinet<br />
så gerne, at der var andre, der gik foran, og det gjorde <strong>VEKO</strong> så.<br />
Det var ellers ikke det indtryk, man havde af Magasins direktion. Den<br />
havde ry for altid at være langt fremme i skoene.<br />
<strong>VEKO</strong> var atter blevet momsregistreret, dog kun vedrørende kunde-<br />
og leverandørgebyrer. Det kunne se ud som om, Toldvæsenet den-<br />
52
gang brugte megen tid på <strong>VEKO</strong>, men det skulle blive meget værre<br />
endnu!<br />
Formanden afgiver dirigentposten på<br />
generalforsamlingerne<br />
<strong>VEKO</strong> får ny advokat og revisor <strong>–</strong> og ny fremgang<br />
1972/73 - 16. år.<br />
I 1973 kom den første store oliekrise, der fik os til at overveje energiforbruget,<br />
måske mest på grund af stigende energipriser/-afgifter.<br />
Atter savnes referater af bestyrelsesmøder i årets løb. Derfor er vi<br />
henvist til alene at referere fra den ordinære generalforsamling i oktober<br />
1973. Hidtil havde formanden været født dirigent på generalforsamlingen,<br />
men denne gang valgtes advokat (H) Terkel Lund-Nielsen,<br />
der igennem mange, mange år derefter fik meget stor indflydelse på og<br />
betydning for <strong>VEKO</strong>’s drift og udvikling. Der var tale om en milepæl<br />
i <strong>VEKO</strong>’s historie. Terkel Lund-Nielsen fik hurtigt og effektivt sat sine<br />
fingeraftryk med det resultat, at der blev skabt et nyt arbejdsgrundlag<br />
med større mulighed for at øge egenkapitalen, større tilgang af forretninger<br />
og forøget omsætning. Hvad mere kunne man ønske sig?<br />
Referatet er ikke særligt oplysende, men vi får at vide, at forslag til<br />
en ny formålsparagraf og ændret tegningsret blev vedtaget:<br />
§ 2 ændres til:<br />
Selskabets formål er at drive virksomhed<br />
1. ved administration af kontosystemer for selskabets aktionærer<br />
og virksomhed i forbindelse hermed, herunder<br />
ydelse af regnskabsmæssig assistance og EDB-service<br />
for disse.<br />
53
54<br />
2. ved oprettelse og administration af kontosystemer for<br />
andre og virksomhed i forbindelse hermed, herunder<br />
ydelse af regnskabsmæssig assistance og EDB-service.<br />
3. ved factoring eller financiering af selskabets aktionærer<br />
eller andre.<br />
og § 16 ændres til:<br />
Selskabet tegnes af to bestyrelsesmedlemmer i forening eller<br />
af en direktør i forening med et bestyrelsesmedlem.<br />
Vi vil ikke gå i dybden med tolkningen af denne formålsparagraf, men<br />
blot fremhæve, at <strong>VEKO</strong> skulle administrere kontosystemer for aktionærerne<br />
og andre. Det ligner formålet for en bogføringscentral og<br />
var nok i overensstemmelse med den almindelige opfattelse af, hvad<br />
det var, <strong>VEKO</strong> lavede, men i realiteten var <strong>VEKO</strong> en selvstændig<br />
virksomhed, der købte varer af aktionærerne og solgte dem videre til<br />
<strong>VEKO</strong>’s kunder.<br />
Det bemærkes, at når fælles markedsføring ikke blev nævnt<br />
som formål, skyldes det, at den funktion lå i VESTERBRO CITY<br />
REKLAME, der var et selvstændigt aktieselskab, ejet af <strong>VEKO</strong>.<br />
1973/74 <strong>–</strong> 17. år.<br />
Årene var præget af stor arbejdsløshed, skatteforhøjelser og underskud<br />
på statsfinanserne, og i 1975 blev momsen sænket fra 15 til 9,25 % for<br />
at stimulere den indenlandske omsætning (!), som man i de foregående<br />
år åbenbart med en vis succes havde søgt at begrænse. I resten at dette<br />
årti og begyndelsen af det næste blev der hyppigt gennemført devalueringer<br />
af den danske krone. Det var økonomisk usikkert og lidt træls<br />
at være borger i Danmark på den tid.<br />
Der blev atter refereret fra bestyrelsesmøder. Fra mødet i januar<br />
1974 refereredes således: <strong>VEKO</strong> havde i november 1973 haft en salgsfremgang<br />
på 500.000 kroner, i december 300.000 kroner og i januar
Fra venstre: Henning Folmer Jensen, Næstformand 1981-1984,<br />
Bestyrelsesmedlem 1969-76 samt 1979-85; Carl Axel Winblad,<br />
Bestyrelsesformand 1959-1975; Finn Jensen, Bestyrelsesformand 1979-1985<br />
og Jørgen Lysdahl, Kontorchef 1959-1970, Direktør 1970-1983.<br />
1974 på 170.000 kroner. Det var meget flot! Der var blevet udsendt<br />
”julebreve”, hvilket sikkert dækker over, at <strong>VEKO</strong> havde sendt brev<br />
til hver eneste kontohaver med opfordring til at købe julegaver på<br />
<strong>VEKO</strong>-konto og måske også med et lokkende tilbud. Der havde været<br />
en fremgang i svarene på 30 %, hvilket kunne tydes som om, det<br />
var lykkedes at finde en ny formel. I regnskabsårets første 7 måneder<br />
havde <strong>VEKO</strong> indtjent 400.000 kroner, og det forventedes, at året<br />
kunne slutte med et overskud på 700.000 kroner. Det gav anledning<br />
til drøftelser af, hvad pengene skulle bruges til. Det kunne være nærliggende<br />
at placere dem i debitorer, så aktionærernes tilgodehavender<br />
blev nedbragt, men det blev ikke nævnt!<br />
I maj 1974 deltog revisor Birger Brosbøl-Jensen for første gang i<br />
bestyrelsesmøde. Han blev senere <strong>VEKO</strong>’s meget dygtige og meget<br />
skattede statsautoriserede revisor, og der er grund at betegne hans ind-<br />
55
træden som intet mindre end en milepæl i <strong>VEKO</strong>’s historie. Terkel<br />
Lund-Nielsen og Birger Brosbøl-Jensen fik overordentlig stor betyd-<br />
ning for <strong>VEKO</strong>, ikke fordi de altid var enige, nok lige så meget fordi de<br />
ikke altid var det. De havde begge fingeren på pulsen vedrørende udviklingen<br />
og lovgivningen inden for <strong>VEKO</strong>’s område og interesserede<br />
sig meget indgående for hele virksomheden. Birger Brosbøl-Jensen<br />
leverede i de kommende mange år meget grundige analyser, der var<br />
grundlaget for de fleste beslutninger, der blev truffet. Der er tale om<br />
to meget forskellige personligheder med streg under personligheder.<br />
Begge er stærkt stålsatte, men med evner til at drøfte sagerne alene<br />
ud fra ønsket om at finde de bedst mulige løsninger for <strong>VEKO</strong>. Da<br />
de begge var konstruktive, lyttende, debatterende (dog ikke i samme<br />
grad), eftertænksomme og konkluderende, og kunne bøje sig for gode<br />
argumenter, var de til uvurderlig hjælp for bestyrelserne og direktørerne.<br />
De kom til at køre parløb i <strong>VEKO</strong> i mange, mange år, og kom<br />
derved også til at betyde meget for kontinuiteten i bestyrelsen og for<br />
<strong>VEKO</strong>’s arbejde. Man kan ikke skrive <strong>VEKO</strong>’s historie, uden at netop<br />
de to bliver nævnt og fremhævet, og det er ikke muligt at overvurdere<br />
deres indsats. Deres samvirke og samspil var den krumtap, der gjorde<br />
bestyrelsesarbejdet topprofessionelt.<br />
I referatet er nævnt, at der var startet en <strong>kontoring</strong> på Strøget i<br />
København, men det fremgår ikke, at det var <strong>VEKO</strong>, der stod bag.<br />
Som Birger Brosbøl-Jensen udtrykker det i dag: ”Det var <strong>VEKO</strong>, der<br />
oprettede <strong>kontoring</strong>en, stod for driften og betalte regningen for fiaskoen.”<br />
Man kan i dag undre sig over, at realiteterne ikke umiddelbart<br />
var refereret sådan, men det rådes der bod på senere.<br />
Salg af <strong>VEKO</strong> blev igen drøftet efter henvendelse fra en ny potentiel<br />
køber. På Terkel Lund-Nielsens spørgsmål om, hvorvidt det var<br />
good-will eller finansiering, man var interesserede i, var den samlede<br />
bestyrelse af den opfattelse, at det var finansiering, der var det primære.<br />
Terkel Lund-Nielsen pointerede, at uanset hvor pengene kom fra,<br />
56
skulle der erlægges en rente på 16-17 % p.a. I den aktuelle situation<br />
havde <strong>VEKO</strong> gratis kredit hos aktionærerne, der tilmed gav rabat til<br />
<strong>kontoring</strong>en. Billigere finansiering fandtes og findes vist ikke? <strong>VEKO</strong><br />
voksede op i ly for renteudgifter og renteudvikling.<br />
Bestyrelsen kunne formentlig ikke sige sig fri for at frygte, at hvis<br />
<strong>VEKO</strong> fik opbygget en formue, ville aktionærerne på et eller andet<br />
tidspunkt ”se penge”, kontant udbetalt af <strong>VEKO</strong>, eventuelt ved salg<br />
af virksomheden. I det mindste ville de gerne ud af den tyngende<br />
finansiering. Det var de i deres fulde ret til, mens bestyrelsen på den<br />
anden side var valgt til at varetage <strong>VEKO</strong>’s tarv, men jo mere <strong>VEKO</strong><br />
voksede, jo større blev aktionærernes tilgodehavender. Det var et dilemma.<br />
Der foreligger ikke ret meget om aktionærernes indstilling til<br />
dette spørgsmål, men det fornemmes, at bestyrelsen til alle tider følte<br />
det som et problem. Der var tilfælde, hvor aktionærernes tilgodehavender<br />
hos <strong>VEKO</strong> ved brug af transporter var grundlaget for en del<br />
af deres bankkreditter.<br />
Referatet af den ordinære generalforsamling i november 1974 er<br />
lidet oplysende. Det fremgår af referatet af det bestyrelsesmøde, der<br />
forberedte generalforsamlingen, at Terkel Lund-Nielsen, der havde<br />
et indgående kendskab til andelsselskaber, havde lovet umiddelbart<br />
inden generalforsamlingen blev påbegyndt at orientere aktionærerne<br />
om andelsselskabsformen, idet bestyrelsen var af den opfattelse, at<br />
denne selskabsform fremover ville tjene <strong>VEKO</strong> bedst. Det er formelt<br />
rigtigt, at dette vigtige indlæg ikke blev nævnt i referatet af generalforsamlingen,<br />
men det bør nævnes her, da det senere fik afgørende<br />
betydning.<br />
Direktør Henning Jensen, Frea, og advokat Terkel Lund-Nielsen<br />
blev nyvalgt til bestyrelsen. Terkel Lund-Nielsen forblev i bestyrelsen<br />
til den ordinære generalforsamling i 2004, i alt i 30 år! Af referatet<br />
fremgår: ”Generalforsamlingen drøftede en række spørgsmål af særlig<br />
interesse for selskabet.” Intet nævnt, intet glemt!<br />
57
Knas i samarbejdet i bestyrelsen<br />
Butikkernes markedsføringsbidrag nulstilles<br />
Månedsgebyr indføres på <strong>VEKO</strong>-konti<br />
1974/75 <strong>–</strong> 18. år.<br />
I oktober 1974 blev det konstateret, at <strong>VEKO</strong> var i besiddelse af egne<br />
aktier i et omfang, der oversteg det tilladte. Man ville tilbyde nuværende<br />
aktionærer at overtage nogle af dem til parikurs. Salg af <strong>VEKO</strong><br />
drøftedes stadig, men der var vist ikke meget liv den sag.<br />
Juleannoncebudgettet blev fastlagt til 80-90.000 kroner og udgifterne<br />
til julekatalog til 130.000 kroner. Et bestyrelsesmedlem foreslog,<br />
at nedsætte et reklameudvalg, men det ses ikke at være sket på dette<br />
møde.<br />
I januar 1975 kunne det konstateres, at omsætningen i regnskabsårets<br />
første 7 måneder var steget 225.000 kroner. Desværre var oprettelsen<br />
af 10 måneders konti faldet med 20 %. Der var enighed om at<br />
afholde et Jørgen Fritsche Show i Tivolis koncertsal. Man kan ikke<br />
sige, at <strong>VEKO</strong> gemte sig! Det ville bestemt heller ikke have tjent noget<br />
formål. Omsætningen i City Konto var utilfredsstillende, men bestyrelsen<br />
ville se tiden an.<br />
Bestyrelsen tog den meget vigtige beslutning at arbejde videre med<br />
at omdanne <strong>VEKO</strong> til et andelsselskab.<br />
I februar 1975 blev der i hvert fald i <strong>VEKO</strong> arbejdet med planer<br />
om at fusionere NØKO og <strong>VEKO</strong>. To bestyrelsesmedlemmer fra<br />
hvert selskab havde sammen udarbejdet et oplæg til fusion. Der var<br />
enighed om, at Terkel Lund-Nielsen på grundlag heraf skulle udarbejde<br />
udkast til en aftale. I marts opstod der uenighed i bestyrelsen om<br />
fremgangsmåden, og der blev i den anledning ved et bestyrelsesmøde<br />
givet udtryk for mistillid til formandens håndtering af denne sag og af<br />
58
City Konto sagen, og der blev sat spørgsmålstegn ved hans forbliven<br />
på formandsposten. Bestyrelsesmedlemmerne var uenige om udlægningen<br />
af det passerede, og der blev derfor aftalt et møde 14 dage<br />
senere, hvor formanden skulle have mulighed for at fremlægge sin<br />
redegørelse for hændelsesforløbet. Om det møde blev afholdt, ved vi<br />
ikke, for det er ikke refereret. Det er måske bedst sådan?<br />
I maj 1975 drøftede bestyrelsen optagelse af nye medlemmer i<br />
<strong>VEKO</strong>, og den ville tilbyde flere forretninger i samme branche optagelse,<br />
men kun den, der meldte sig først ville blive optaget i hver<br />
branche. Da de butikker, der havde været med fra starten, havde løbet<br />
en ikke ringe risiko, skulle nye medlemmer betale 2 % til reklame og<br />
4½ % til <strong>VEKO</strong> i de første tre år og derefter 2 % + 2 %. Et innovationsudvalg<br />
blev nævnt, idet et sådant åbenbart var nedsat og fungerede,<br />
formentlig med at afklare, hvordan <strong>VEKO</strong> kunne omdannes til<br />
et andelsselskab.<br />
Det var blevet offentliggjort, at Havemanns Magasin på<br />
Vesterbrogade (i den nuværende Føtex-ejendom) skulle lukke. Det var<br />
et stort tab for Vesterbrogade som handelsgade. <strong>VEKO</strong> ville forsøge<br />
at overtage dette stormagasins debitorer, hvilket ikke lykkedes.<br />
Folmer Jensen bliver bestyrelsesformand<br />
Inden den ordinære generalforsamling i september 1975 var bestyrelsen<br />
blevet enig om, at fremlægge regnskaberne og den skriftlige beretning<br />
så ”blufærdigt” som muligt. Der var åbenbart tale om et rigtig<br />
godt regnskab, men jublen blev holdt inden for bestyrelseslokalet. Det<br />
blev oplyst, at formanden C.A. Winblad ikke længere drev forretning<br />
på Vesterbrogade. Ved dette forberedende møde udtalte han, ”at den<br />
gamle bestyrelse havde arbejdet tilfredsstillende.” <strong>VEKO</strong> havde tilbagebetalt<br />
aktionærerne 130.000 kroner, således at de ikke havde betalt<br />
59
markedsføringsbidrag i regnskabsåret, og bestyrelsen ønskede også i<br />
1975/76 at bibeholde markedsføringsbidraget/varerabatten på 0 %!<br />
<strong>VEKO</strong>’s omsætning i regnskabsåret havde været på 18 millioner<br />
kroner efter en stigning på 750.000 kroner. Hele stigningen var sket på<br />
10 måneders konti. Idet omsætningsfordelingen på 5 måneders og 10<br />
måneders konti var henholdsvis 5 millioner og 13 millioner kroner. 10<br />
måneders kontiene var således kommet meget stærkt igen. Fra 1. november<br />
1974 var morarenten blevet forhøjet, hvilket forventeligt ville<br />
øge de årlige indtægter med 97.000 kroner. Pr. 1. december 1974 var<br />
der pålagt alle 10 måneders konti et månedsgebyr på 2 kroner, hvilket<br />
60<br />
Folmer Jensen senior, Bestyrelsesformand 1975-1979.
forventedes at indbringe 150.000 kroner om året. <strong>VEKO</strong> var ved at<br />
blive en pengemaskine!<br />
For CITY KONTO’s vedkommende havde man kalkuleret en nulpunktomsætning<br />
på 1 million kroner, men havde kun nået 250.000<br />
kroner. <strong>VEKO</strong>’s samlede tab var opgjort til 81.000 kroner. Det var<br />
vist nådigt sluppet, men der kunne ikke være store tab på debitorer,<br />
for dem var der mangel på.<br />
Der havde været 1.750 tilskuere til modeshowet i Tivolis koncertsal.<br />
Det er imponerende flot.<br />
Henning Jensen trådte efter eget ønske ud af bestyrelsen, mens de<br />
øvrige bestyrelsesmedlemmer og revisor blev genvalgt. Ved det senere<br />
afholdte konstituerende møde trådte C.A. Winblad tilbage som formand,<br />
og Folmer Jensen, Firma C. P. Lauritzen og Firma Troelstrup<br />
blev nyvalgt til denne post.<br />
1975/76 <strong>–</strong> 19. år.<br />
Ved møde i august 1975 blev der nedsat ikke mindre end syv arbejdsgrupper,<br />
der tydeligt afslører, hvad bestyrelsen var optaget af og arbejdede<br />
med:<br />
1. Andelsselskab<br />
2. Kontoformer<br />
3. City Konto<br />
4. Reklame<br />
5. Incasso-Bureauet<br />
6. Rødovre-leverandører<br />
7. Rationalisering<br />
Der stod således både udvikling og afvikling på programmet, men<br />
mest det første.<br />
Rødovre-leverandører hentyder til nogle få forretninger i Rødovre<br />
Centrum, der var leverandører til <strong>VEKO</strong>. Dette var på flere måder et<br />
problem og udgjorde desuden ingen betydende del at <strong>VEKO</strong>’s omsæt-<br />
61
ning. Den positive side knyttede sig alene til den udvidelse af <strong>VEKO</strong>’s<br />
sortiment, som de oprindelig var årsag til, men som hen ad vejen var<br />
blevet svækket af tilgang af andre forretninger med tilsvarende sortiment<br />
i <strong>VEKO</strong>’s eget område. Det kan afsløres, at udvalgsarbejdet<br />
ikke medførte ændringer i disse forhold. Problemet løste sig selv med<br />
tiden.<br />
I november blev et menigt medlem af <strong>VEKO</strong>, direktør Niels<br />
Kai Christensen, Urania Cykler og Urania Radio, indvalgt som det<br />
ene af Reklameudvalgets to medlemmer. C.A. Winblad var udvalgets<br />
formand. Sidstnævnte advarede ved samme møde bestyrelsen mod<br />
forhøjelse af rente- og gebyrsatser, angiveligt fordi <strong>VEKO</strong> var den<br />
dyreste <strong>kontoring</strong>.<br />
En stor milepæl: Nyt arbejdsgrundlag for <strong>VEKO</strong><br />
I december 1975 blev det besluttet, hvordan arbejdsgruppernes resultater<br />
skulle forelægges aktionærerne, der skulle afgive en klar tilkendegivelse<br />
af, om de ønskede, at bestyrelsen arbejdede videre med tanken<br />
om at omdanne <strong>VEKO</strong> til et andelsselskab.<br />
Der blev nævnt rentesatser for 3 kontoformer: 5 måneders konti<br />
1 %, 7 måneders konti 1½ % og 10 måneders konti 1,8 % pr. måned.<br />
Der var enighed om, at <strong>VEKO</strong> hurtigst muligt skulle ud af<br />
CityKonto.<br />
Orienteringen af medlemmerne skete i samme måned ved et<br />
møde, hvortil der var mødt i alt 13 aktionærer, heraf 3 fra bestyrelsen.<br />
Juletravlheden var nok begyndt.<br />
Advokat Terkel Lund-Nielsen orienterede her medlemmerne om<br />
skatteproblematikken ved overgang til andelsselskab, om kapitalkrav<br />
og om vedtægter. De tilstedeværende gav deres fulde tilslutning til<br />
projektet. Det er sandsynligt, at <strong>VEKO</strong> følte sig presset af den almindelige<br />
selskabsbeskatning, men det var ikke kun skattetænkning,<br />
62
der gjorde <strong>VEKO</strong> interesseret i den nye selskabsform. Terkel Lund-<br />
Nielsen havde nemlig forhandlet med Den Danske Landmandsbank,<br />
nu Danske Bank, om en kassekredit til <strong>VEKO</strong>, og i februar 1976 forelå<br />
der ”et stort set acceptabelt” lånetilbud fra denne bank. Det var lykkedes<br />
Terkel Lund-Nielsen at formå banken til at acceptere, at det ikke<br />
var nødvendigt, at banken fik pant i debitorerne, blot <strong>VEKO</strong> sørgede<br />
for, at der ikke var andre kreditorer end banken. Et af bankens krav<br />
var, at <strong>VEKO</strong> konsoliderede sig med et beløb på ikke under 1 % af<br />
omsætningen. Tilbuddet om en kassekredit var endnu et varsel om<br />
en helt ny epoke i <strong>VEKO</strong>’s historie. Der var tale om intet mindre end<br />
et gennembrud med hensyn til accept af virksomheden i bankverdenen,<br />
og samtidig en både økonomisk og mental lettelse for aktionærerne.<br />
Hvis man gik ind i et sådant engagement, ville <strong>VEKO</strong> kunne<br />
betale aktionærerne deres fulde tilgodehavender, men måtte påregne<br />
at skulle dække renteudgifter ved egen kassekredit. <strong>VEKO</strong> ville blive<br />
Udsnit af <strong>VEKO</strong>’s tidligere ekspeditionslokale Vesterbrogade 24-26.<br />
63
en mere selvstændig, en mere hel virksomhed. Det var bestyrelsens<br />
plan, at aktionærerne efter optagelsen af lånet skulle have hele deres<br />
tilgodehavende udbetalt på én gang, den 15. maj 1976 til kurs 95.<br />
Derved ville de blive tilført en betydelig likviditet. Butikkernes markedsføringsbidrag/varerabat<br />
skulle efter omdannelsen være på 7 %,<br />
heraf 2 % til VESTERBRO CITY REKLAME og 5 % til <strong>VEKO</strong>.<br />
Dette skulle gælde alle leverandører, dog skulle nye afgive yderligere 3<br />
% i tilslutningsgebyr, som ville blive aftrappet med 1 % om året.<br />
Der var tillige rettet henvendelse til skattemyndighederne vedrørende<br />
de anderledes skatteregler, der fulgte ved overgang til andelsselskab.<br />
I stedet for almindelig selskabsskat beregnet af overskud, betaler<br />
et andelsselskab skat af formuen. Skattesatserne var så forskellige, at<br />
der skulle være en stor formue i andelsselskabet for at skatten blev<br />
den samme ved de to selskabsformer. Det var målet, at <strong>VEKO</strong> skulle<br />
benytte denne fordel til at få opbygget en solid egenkapital. Selv uden<br />
svar fra myndighederne var bestyrelsen imidlertid så sikker i sin sag,<br />
at den besluttede at fremlægge forslag til omdannelsen på en ekstraordinær<br />
generalforsamling. Det var formentlig af strategiske grunde<br />
meningen, at beslutningen om omdannelsen af selskabet og optagelsen<br />
af lån skulle kædes sammen. Derved var beslutningen særdeles<br />
tillokkende for aktionærerne.<br />
Ved bestyrelsesmødet i april 1976 forelå der brev fra den tidligere<br />
formand C.A. Winblad, hvori han udtrykte ønsket om at udtræde af<br />
bestyrelsen. Som tak for et mangeårigt virke i <strong>VEKO</strong> sendte bestyrelsen<br />
ham 100 flasker rødvin. Det kan synes som mange flasker, men<br />
han havde lagt megen tid og mange tanker i projektet <strong>VEKO</strong>. Selvom<br />
han kunne være en noget kantet og uforsonlig person, kan man ikke<br />
frakende ham at have spillet en stor rolle ved starten og udviklingen<br />
af <strong>VEKO</strong>. Nævnte personlige egenskaber gav ham formentlig en ikke<br />
ubetydelig gennemslagskraft. Han havde arbejdet for sagen, satset på<br />
den og havde vundet!<br />
64
Årsresultatet forventedes at blive 350.000 kroner. <strong>VEKO</strong> var ved<br />
at have fat i den lange ende. For første gang hører vi noget om besty-<br />
relseshonorar, det blev fastsat til 5.000 kr. pr. menigt medlem og det<br />
dobbelte til formanden.<br />
Direktør Jørgen Lysdahl forelagde et projekt, der gjorde det muligt<br />
at flytte <strong>VEKO</strong> fra 4. sal til nogle 250-300 m2 store kontorlokaler på<br />
1. sal i samme ejendom, Vesterbrogade 24-26. Det var tillige muligt at<br />
leje 16 m2 i stueplan, så der kunne etableres egen indgang fra gadeplan<br />
til kontorlokalerne. Derved blev det også muligt at skilte i gadeplan.<br />
Der blev givet direktøren bemyndigelse til at gå videre med projektet,<br />
som senere blev gennemført.<br />
Den 6. maj 1976 blev der afholdt ekstraordinær generalforsamling<br />
i <strong>VEKO</strong> A/S, hvor forsamlingen skulle tage stilling til<br />
omdannelsen til andelsselskab og til låneoptagelsen. 30 af i alt<br />
34 aktionærer var mødt frem for at deltage i disse for <strong>VEKO</strong><br />
historiske beslutninger.<br />
”På bestyrelsens vegne redegjorde advokat Terkel Lund-<br />
Nielsen for de overvejelser af selskabsretlig og skattemæssig art,<br />
der lå bag ved de i dag foreliggende planer og udkast. Han omtalte<br />
forhandlingerne, der var positive, med Statsskattedirektoratet<br />
og Direktoratet for Københavns Skattevæsen. Endvidere omtalte<br />
han den nu foreliggende, attraktive lånemulighed, det var<br />
lykkedes at opnå. Såfremt stiftelsen af andelsselskabet blev en<br />
realitet, ville selskabets aktiviteter og aktiver blive overdraget<br />
på de vilkår, der fremgik af tiltrædelseserklæringen.”<br />
”Herefter godkendte generalforsamlingen eenstemmigt og<br />
med samtlige repræsenterede stemmer nævnte redegørelse og<br />
de deri indeholdte dispositioner. Generalforsamlingen blev herefter<br />
afbrudt mens der blev afholdt stiftende generalforsamling<br />
i Vesterbro’s Kontoring a.m.b.a.”<br />
65
I slutningen af maj 1976 blev det besluttet at overdrage samtlige aktier<br />
i datterselskaberne Vesterbro City Reklame A/S og Incassobureauet<br />
af 1960 A/S til Vesterbro Kontoring a.m.b.a. til en købesum svarende<br />
til den indre værdi opgjort pr. 31. maj 1976.<br />
Dermed sluttede <strong>VEKO</strong> VESTERBRO KONTORING A/S med<br />
at drive virksomhed, og selskabet blev likvideret i slutningen af 1976.<br />
VESTERBRO KONTO-RING a.m.b.a. tog over, og historien kunne<br />
fortsætte med fornyet styrke.<br />
66
<strong>VEKO</strong> VESTERBRO’s KONTO-RING<br />
a.m.b.a.<br />
3. periode: 1975/76 (fortsat) til 1986/87<br />
Ny stor fremgang<br />
1975/76 <strong>–</strong> 19. år fortsat<br />
Som allerede omtalt blev der afholdt stiftende generalforsamling i<br />
dette selskab den 6. maj 1976. Den gik dog ikke gnidningsfrit, idet der<br />
blev stillet et betydeligt antal ændringsforslag til vedtægterne. Efter<br />
drøftelser blev generalforsamlingen suspenderet i 10 minutter, for at<br />
bestyrelsen kunne få lejlighed til nærmere at overveje disse forslag.<br />
Den meddelte herefter, at den vanskeligt på stående fod kunne tage<br />
stilling til samtlige forslag og foreslog, at de blev taget op på en ekstraordinær<br />
generalforsamling til efteråret, som bestyrelsen gerne ville<br />
tage initiativet til. Det var vist nok sjældent også dengang, at aktionærer/andelshavere<br />
mødte så velforberedte. Det viser, at der var stor<br />
interesse for forslaget, en interesse, der rakte langt ud over den del,<br />
der umiddelbart gav likvider til aktionærerne, men også vedrørte det<br />
fremtidige samarbejde. Bestyrelsen foreslog tre mindre ændringer til<br />
omgående vedtagelse, og med disse ændringer blev vedtægterne sat til<br />
afstemning. De blev vedtaget med 49 ud af 50 stemmer. ”Dirigenten<br />
konstaterede herefter, at Vesterbro’s Konto-ring a.m.b.a. var<br />
lovligt stiftet…”. Tiltrædelseserklæringerne blev herefter underskrevet<br />
af alle 50 medlemmer.<br />
Dirigenten, Terkel Lund-Nielsen gennemgik herefter lånetilbud fra<br />
Den Danske Bank af 1871 A/S, som alle 50 andelshavere godkendte<br />
med en bemyndigelse til den kommende bestyrelse til at optage lån på<br />
10 millioner kroner.<br />
67
68<br />
Bestyrelsesmedlemmerne i aktieselskabet blev valgt til at udgøre<br />
den første bestyrelse i andelsselskabet:<br />
Direktør Folmer Jensen<br />
Grosserer H.C. Hansen<br />
Direktør Allan Hansen<br />
Direktør Henning Folmer Jensen<br />
Advokat Terkel Lund-Nielsen<br />
Ved et efterfølgende møde konstituerede bestyrelsen sig med<br />
Folmer Jensen som formand og H.C. Hansen som næstformand.<br />
Statsautoriseret revisor Mogens Rørslev blev valgt til selskabets revisor.<br />
Der var tale om en historisk beslutning, en kæmpe milepæl for<br />
<strong>VEKO</strong>, gennemført på det helt rigtige tidspunkt. Beslutningen ændrede<br />
<strong>VEKO</strong>’s arbejdsgrundlag. Det var på alle måder en stor dag for<br />
såvel <strong>VEKO</strong> som for dens aktionærer/andelshavere. For kunderne og<br />
for <strong>VEKO</strong>’s personale skete der imidlertid ingen mærkbare ændringer.<br />
1976/77 <strong>–</strong> 20. år<br />
Ved et bestyrelsesmøde i midten af juni 1976 blev det konstateret,<br />
at kassekreditten nu var en realitet, og at leverandørerne havde fået<br />
udbetalt deres tilgodehavender. Det var et højdepunkt i <strong>VEKO</strong>’s historie,<br />
og det blev samtidig indledningen til et godt, konstruktivt og<br />
mangeårigt samarbejde med Danske Bank. Den del af debitormassen,<br />
som ikke blev finansieret inden for den aftalte låneramme, skulle<br />
finansieres med egenkapital og/eller ved forsinket udbetaling til andelshaverne.<br />
Lånet var bevilliget uden, at <strong>VEKO</strong> havde stillet anden<br />
sikkerhed, end at der ikke ville være andre kreditorer end banken og<br />
almindelige omkostningskreditorer. Disse betingelser stod stort set
uændret ved magt, også da det samlede låneengagement nåede op på<br />
120 millioner kroner.<br />
Terkel Lund-Nielsen benyttede lejligheden til at indskærpe bestyrelsens<br />
ansvar i forhold til banken, og det lykkedes <strong>VEKO</strong> at overholde<br />
alle betingelserne i alle årerne. Der var i det lys og på dette møde<br />
enighed om, at fortsættelsen af CityKonto var uacceptabel, og et bestyrelsesmedlem<br />
blev bedt om at finde en løsning og forelægge den på<br />
næste bestyrelsesmøde, hvilket skete i august 1976. Det var aftalt, at<br />
de to bestyrelser skulle holde et samlet møde for endelig afvikling af<br />
CityKonto. Lejemålet blev opsagt umiddelbart.<br />
Syv butikker blev optaget i <strong>VEKO</strong> i juni.<br />
Formentlig på grund af ændringen i den afkortede afregningstid<br />
over for butikkerne var der flere, der søgte optagelse i <strong>VEKO</strong>, men<br />
i august var bestyrelsen forsigtig for ikke at bringe <strong>VEKO</strong> i finansieringsvanskeligheder.<br />
Det var et tydeligt tegn på de nye tider. Direktøren<br />
ville gerne optage dem alle, men bestyrelsen manede til forsigtighed.<br />
Fra et forretningsmæssigt synspunkt kunne direktøren godt have ret,<br />
men man kan bestemt ikke bebrejde bestyrelsen, at den ville se tiden<br />
lidt an, inden man udnyttede hele lånegrænsen. Det kan nu bagefter<br />
forekomme underligt, at der ikke blev rettet henvendelse til banken<br />
i denne forbindelse, for det samme problem måtte jo poppe op<br />
flere gange. Det fik naturligvis vigende betydning, efterhånden som<br />
<strong>VEKO</strong>’s egenkapital voksede, men som allerede antydet rakte de 10<br />
millioner kroner ikke ret langt.<br />
Der var ekstraordinær generalforsamling i oktober 1976. Her afgik<br />
Henning Folmer Jensen efter eget ønske. Direktør Finn Bjarne Jensen,<br />
Okholm Foto, Christa Ewers Petersen, Madelaine Kjoler, og direktør<br />
Kai Christensen, Urania, blev nyvalgt til bestyrelsen. Det er uvist,<br />
hvordan Christa Ewers Petersen titulerede sig, men hun var den første<br />
af de tre kvindelige bestyrelsesmedlemmer, <strong>VEKO</strong> har haft! Der har<br />
aldrig været to kvinder i bestyrelsen samtidig. Kai Christensen var,<br />
69
som tidligere nævnt, medlem af <strong>VEKO</strong>’s reklameudvalg, inden han<br />
blev bestyrelsesmedlem.<br />
70<br />
I 1976 blev efterårsferien fejret med maner: <strong>VEKO</strong> udgav en avis<br />
i 150.000 eksemplarer, kunderne kunne komme i Cirkus Benneweis<br />
for halv pris, og sammen med Vesterbrobladet blev udsendt to gratis<br />
billetter til Travløb til samtlige <strong>VEKO</strong>-kunder.<br />
Direktør Jørgen Lysdahl argumenterede kraftigt for, at <strong>VEKO</strong><br />
skulle holde lukket om lørdagen. Der blev lukket allerede kl. 17.30 om<br />
fredagen, ”selvom 10-15 butikker havde åbent.” Lukning om lørdagen<br />
var på et tidligere tidspunkt blevet afvist af et medlemsmøde.<br />
Ved bestyrelsesmøde i september 1976 blev det besluttet at omdanne<br />
VESTERBRO CITY REKLAME og INCASSOBUREAUET<br />
AF 1960 fra aktieselskaber til anpartsselskaber.<br />
I november rettede <strong>VEKO</strong> henvendelse til Den Dansk Bank for at<br />
få udvidet kassekreditten, for der havde været en omsætningsfremgang<br />
de sidste seks måneder på ikke mindre end 26 %, og man stod over<br />
for juletravlheden. Optagelsen af nye medlemmer blev udskudt, fordi<br />
bestyrelsen frygtede at komme til at sprænge de økonomiske rammer.<br />
I februar 1977 forelå 16 ansøgninger om optagelse i <strong>VEKO</strong>, heraf<br />
blev 10 godkendt. Reklameudvalget, der bestod af Kai Christensen<br />
og Jørgen Lysdahl, bad om at måtte bruge 70-90.000 kroner ekstra.<br />
Det fremgår ikke, om bevillingen blev imødekommet, men mon dog<br />
ikke, for siden maj 1976 havde <strong>VEKO</strong> haft en salgsfremgang på intet<br />
mindre end 34 %!<br />
Ved generalforsamlingen i december 1977 blev fremlagt og vedtaget<br />
en ny § 10 til vedtægterne, hvorefter ”der gives bestyrelsen bemyndigelse<br />
til at fravige reglerne om indtræden, ophør og omdannelse af<br />
selskab, i tilfælde, hvor halvdelen af bestyrelsen fandt reglerne herom<br />
mindre rimelige over for det pågældende medlem, og når det kunne<br />
ske uden skade for <strong>VEKO</strong>.” Det ses heraf, at bestyrelsens opmærksomhed<br />
hele tiden var rettet mod at formulere gode, rimelige og ope-
ationelle vedtægter for selskabet og dets andelshavere. Det var jo ikke<br />
så længe siden, man i forbindelse med omdannelsen til andelsselskab<br />
havde udarbejdet helt nye vedtægter. <strong>VEKO</strong>’s omsætning var nu på 37<br />
millioner kroner. Det må have været svært at få armene ned på den<br />
tid.<br />
Atter uro i bestyrelsen<br />
1977/78 <strong>–</strong> 21. år<br />
I juni 1977 blev der optaget 5 forretninger, mens 8 andre måtte vente.<br />
Ved dette mødes slutning blev de nye lokaler fremvist. <strong>VEKO</strong> var<br />
altså klar til at rykke ind i bedre beliggende lokaler i samme ejendom.<br />
I januar 1978 gav en liste over forretninger, der søgte optagelse i<br />
<strong>VEKO</strong>, anledning til heftig diskussion. Det i et sådant omfang, at beslutningerne<br />
herom blev udskudt til senere behandling. Der er næppe<br />
tvivl om, at nogle forretninger var mindre velsete i medlemskredsen<br />
end andre. Dette behøver ikke at betyde, at der set fra <strong>VEKO</strong>’s synspunkt<br />
var en saglig begrundelse for en negativ særbehandling. Der<br />
kunne meget vel være tale om, at sagen drejede sig om at forhindre, at<br />
en eller flere dygtige konkurrenter blev medlemmer.<br />
Formanden ville igen rette henvendelse til banken for at få forhøjet<br />
lånet.<br />
Der skete fra dette tidspunkt den ændring i referaterne, at alle personer<br />
nu og fremover blev nævnt uden titler. Det var formentlig et led<br />
i den almindelige udvikling i samfundet og erhvervslivet i de år.<br />
Næstformand H.C. Hansen foreslog, at <strong>VEKO</strong> indførte fælles butikstider<br />
for alle medlemmer. Der blev nedsat et udvalg, der allerede<br />
i marts 1978 kunne fremlægge et forslag til minimumsåbningstider,<br />
som bestyrelsen ville sende ud til butikkerne med opfordring til at<br />
følge dem. Det var en rigtig god idé at foreslå minimumsåbningstider<br />
71
i stedet for at stille krav om fælles åbnings- og lukketider. Bestyrelsens<br />
bemyndigelse rakte kun til en henstilling, så derfor blev det sådan.<br />
Selvom man kunne se det fornuftige i, at butikker, der er omfattet af<br />
72<br />
Terkel Lund-Nielsen, Bestyrelsesmedlem 1974-2004, Advokat for <strong>VEKO</strong><br />
1973-2004.
den samme markedsføring, alle havde åbent i samme tidsrum, og selv-<br />
om bestyrelsen kunne se fordelene herved, havde den ingen magtmid-<br />
ler, der kunne ’overtale’ butikkerne til fælles fodslag på dette område.<br />
Der kunne også savnes sådanne midler i andre sammenhænge, som<br />
for eksempel til deltagelse i fælles reklame. Reglerne for returnering og<br />
ombytning var nedfældet i den tiltrædelseserklæring, som alle andelshavere<br />
skulle underskrive. Derfor kunne de håndhæves og blev det.<br />
På samme møde blev også spørgsmålet om nye optagelsesregler<br />
drøftet, ligeledes foranlediget af et oplæg fra næstformanden. Et bestyrelsesmedlem<br />
foreslog, at der blev lagt loft over, hvor mange andelshavere<br />
der kunne være i samme branche. Optagelseskriterierne<br />
blev ikke ændret i denne omgang. Trods divergenserne blev der optaget<br />
5 nye andelshavere efter de gældende regler.<br />
Selv om der ikke var problemer med omsætningen, havde Jørgen<br />
Lysdahl, som han skulle, stor interesse i at få gjort <strong>VEKO</strong>-kortet så<br />
attraktivt som muligt, blandt andet ved at gøre butiksudvalget stort og<br />
vidtfavnende. Han havde også en vis personlig og naturlig interesse<br />
heri, for han blev målt på, hvordan det gik i <strong>VEKO</strong>, på samme måde<br />
som bestyrelsen blev det. Principielt skulle bestyrelsesmedlemmerne<br />
derfor have den samme interesse, men det var ikke altid tilfældet.<br />
Mange havde meget svært ved at lukke en eller flere konkurrenter ind<br />
i fællesskabet. Af og til kom direktøren derfor ud i en ulige kamp for<br />
at få optaget nye andelshavere.<br />
I maj 1978 måtte man konstatere, at der i løbet af kort tid ville 3<br />
forretninger med en samlet <strong>VEKO</strong>-omsætning på 1½ millioner kroner<br />
falde fra. En var brændt og kom først tilbage som leverandør efter<br />
renovering og genopbygning, mens der i de to andre tilfælde var tale<br />
om ophør.<br />
Det blev på grundlag af en beregnet resultatopgørelse besluttet<br />
at gå over til månedlig udbetaling til andelshaverne til efteråret. Det<br />
73
fremgår af et senere referat, at der gik 8 uger, inden beløb hidrørende<br />
fra salg blev udloddet til andelshaverne.<br />
Terkel Lund-Nielsen blev vanen tro valgt til dirigent ved den ordinær<br />
generalforsamling i oktober 1978 og var tillige ligeledes vanen<br />
tro referent. Der var mødt 27 af 91 medlemmer. Ingen forventede<br />
åbenbart, at generalforsamlingen ville blive anderledes end sædvanligt,<br />
men det blev den!<br />
<strong>VEKO</strong> havde haft en fremgang på ikke mindre end 28 % i regnskabsåret,<br />
ja i enkelte måneder endda 64 og 67 %. Antallet af aktive<br />
konti var steget med 2.000. Formanden kunne ikke få armene ned:<br />
”Trods øget konkurrence fra centrene og de flere og flere nye <strong>kontoring</strong>e,<br />
der opstår, viser det sig, at vi stadig kan her i Vesterbro City.”<br />
Det var også ekstremt flot! Tilgangen af andelshavere havde været 9<br />
og frafaldet 3, mens 25-30 forretninger var blevet afvist, blandt andet<br />
på grund af beliggenhedskriterierne. Det må have gjort ondt på direktøren.<br />
Formanden præciserede behovet for konsolidering blandt andet<br />
med henvisning til det løfte, der var givet til banken, da <strong>VEKO</strong> optog<br />
det store millionlån.<br />
I forbindelse med drøftelser om medlemsoptagelse blev optagelseskriterierne<br />
refereret, hvorefter følgende kunne optages umiddelbart:<br />
74<br />
”Alle forretninger på Vesterbrogade fra Frihedsstøtten til<br />
Frederiksberg Allé bør optages.<br />
Forretninger, der ikke findes i forvejen eller ikke er tilstrækkeligt<br />
repræsenterede, bør hentes fra:<br />
1. På Vesterbrogade fra Rådhuspladsen til Frihedsstøtten<br />
eller på Vesterbrogade fra Frederiksberg Allé til krydset<br />
ved Enghavevej.<br />
2. På sidegader til Vesterbrogade fra Rådhuspladsen ti<br />
Enghavevej.
3. På Gl. Kongevej fra dennes begyndelse til Bülowsvej.<br />
Disse principper kan fraviges, hvis et flertal af bestyrel-<br />
sen skønner, at en branche er tilstrækkeligt repræsente-<br />
ret, således at en optagelse rummer større sandsynlighed<br />
for spredning end forøgelse af selskabets omsætning.”<br />
Formanden fremhævede den skarpe konkurrence og nævnte, at der nu<br />
fandtes kontosystemer i Rødovre Centrum, Amager Center, Lyngby<br />
Storcenter, Nørrebrogade, Ballerup Center, Glostrup Center, og City<br />
2, og flere var måske på vej. Perioden var meget præget af centerbyggerier,<br />
der resulterede i, at der blev vendt op og ned på indkøbsvanerne.<br />
Det var lykkeligt, at <strong>VEKO</strong> havde fået godt fat, inden denne<br />
udvikling begyndte, og fantastisk flot, at man i denne situation kunne<br />
opnå de foran beskrevne resultater.<br />
Der var længere indlæg af to menige bestyrelsesmedlemmer: Finn<br />
Jensen og Kai Christensen. Den første talte på 5 bestyrelsesmedlemmers<br />
vegne og understregede betydningen af de gældende optagelsesbetingelser.<br />
Kai Christensen fremhævede betydningen af den<br />
fælles markedsføring og sluttede: ”Lad nu ikke kortsynethed og småligt<br />
brødnid sinke os og spænde ben for en virkelig god fremtid for<br />
<strong>VEKO</strong>. Lad os tage alle forretninger med ind i kredsen, som har den<br />
rette indstilling. Kort sagt: Lad os samle os om <strong>VEKO</strong>, som er vores<br />
trumfkort. Det trumfkort, der kan få os alle til at vinde spillet om<br />
forbrugernes gunst ikke blot set på kort sigt, men i høj grad i takt med<br />
det pengeløse samfund, vi nærmer os.”<br />
Der var tale om to velforberedte og gode indlæg, om end Kai<br />
Christensen var lidt højtravende til sidst, men det virkede. Næstformand,<br />
H.C. Hansen (Trikotage & Garn) svarede, idet i hvert fald Finn Jensen<br />
øjensynligt uden at nævne navne havde kritiseret holdninger, som han<br />
og Christa Petersen havde givet udtryk for. H.C. Hansen henstillede<br />
herefter til medlemmerne, at de fortrinsvis valgte bestyrelsesmedlem-<br />
75
mer, hvis forretninger var beliggende på Vesterbrogade. (Det var ikke<br />
tilfældet for 3 af de daværende bestyrelsesmedlemmer).<br />
”Dirigenten gav derefter baggrunden for, at bestyrelsens nævnte<br />
medlemmer var fremkommet med de pågældende indlæg. Han oplyste,<br />
at ingen af de 5 i Finn Jensens indlæg nævnte bestyrelsesmedlemmer<br />
i forvejen kendte indholdet heraf, men de fem kunne alle tilslutte<br />
sig dette. H.C. Hansen og Christa Petersen havde dog stemt imod, da<br />
principperne skulle afprøves, i øvrigt ved den første afstemning i flere<br />
år i bestyrelsen. Han redegjorde for, at vedtægternes § 10 nu beskyttede<br />
medlemmernes good-will også som <strong>VEKO</strong>-medlemmer i tilfælde<br />
af salg af forretning.”<br />
Endelig nævnte dirigenten H.C. Hansens initiativ i relation til valg<br />
af bestyrelsesmedlemmer, ”idet han med beklagelse alene kunne opfatte<br />
H.C. Hansens handlemåde som illoyal over for såvel bestyrelsens<br />
eenstemmige vedtagelse af til generalforsamlingen at indstille genvalg<br />
af alle bestyrelsesmedlemmerne.” Sådan blev det sat på plads. Der var<br />
tale om en temmelig dramatisk generalforsamling, hvis forløb naturligvis<br />
måtte få konsekvenser ved konstitueringen.<br />
Allan Hansen (der var direktør for Bøgelund Jensens forretning på<br />
Rådhuspladsen) fastslog, at reklameindsatsen gennem <strong>VEKO</strong> var af<br />
afgørende betydning. ”Udviklingen viser klart, at de fem’s standpunkt<br />
med hensyn til medlemsoptagelse er aldeles korrekt. Desto flere, der<br />
er med, desto bedre udnyttelse af reklamemidlerne og herved undgås,<br />
at andre ikke-medlemmer ”snylter” på reklameindsatsen.” Dette<br />
indlæg var en kraftig understregning af den store betydning, <strong>VEKO</strong>’s<br />
reklameindsats havde for butikkerne, også for en i forvejen kendt og<br />
anerkendt forretning, der lå lidt uden for <strong>VEKO</strong>’s område. Herefter<br />
bølgede synspunkterne frem og tilbage og ”Generalforsamlingen tilsluttede<br />
sig derefter eenstemmigt de principper for medlemsoptagelse,<br />
de 5 bestyrelsesmedlemmer havde støttet.” Det må betyde, at de to<br />
”rebeller” havde overgivet sig, da alle stemte for. Der var tale om en på<br />
76
alle måder spændende og rigtig god generalforsamling, der gav besty-<br />
relsen et klart mandat med hensyn til optagelse af nye andelshavere.<br />
Efter generalforsamlingen konstituerede bestyrelsen sig med<br />
Folmer Jensen som formand og Finn Jensen som næstformand. H.C.<br />
Hansen (Trikotage & Garn) måtte således afgive sin post som næstformand.<br />
Ved et bestyrelsesmøde i marts 1979 måtte han tillige afgive<br />
sine poster som bestyrelsesmedlem i datterselskaberne til Finn<br />
Jensen.<br />
Et tigerspring fremad med databehandling<br />
Kassekreditten fordoblet<br />
1978/79 <strong>–</strong> 22. år<br />
Ved bestyrelsesmøde i august 1978 deltog Birger Brosbøl-Jensen, der<br />
nu var statsautoriseret revisor. Han var med meget få undtagelser den<br />
eneste revisor, der fremover deltog i bestyrelsesmøderne.<br />
Kursen for et andelsbevis blev fastsat til 250, hvilket vil sige, at<br />
et andelsbevis skulle betales med 5.000 kroner, fordi egenkapitalen i<br />
<strong>VEKO</strong> var vokset. Som en form for betaling af good-will skulle nye<br />
andelshavere betale et ekstra markedsføringsbidrag på 3 % de første<br />
3 år.<br />
Inden nye medlemmer kunne optages, ville man indhente accept<br />
hos bankforbindelsen af meromsætningen, julesalgets forventede<br />
størrelse og afkortningen af leverandørernes kredittid. Kreditten var<br />
nu så stor og vilkårene så frie, at et tæt parløb med banken var eneste<br />
farbare vej frem.<br />
Bestyrelsen godkendte, at der blev arbejdet videre med et projekt,<br />
der sigtede mod udvikling og etablering af et meget avanceret online<br />
edb-system. Det var <strong>VEKO</strong>’s regnskabschef Henry Meldgaard og det<br />
77
dengang meget kendte firma Chr. Rovsing A/S, der udviklede det i<br />
samarbejde.<br />
I september 1978 kunne det meddeles, at Den Danske Bank havde<br />
afgivet et velvilligt tilsagn om at forhøje kassekreditten med 3 millioner<br />
kroner til 20 millioner kroner, hvilket betød, at kassekreditten var<br />
blevet fordoblet på bare 2 år! Formanden kunne tillige oplyse, at banken<br />
var villig til at udvide kassekreditten, når behovet meldte sig. Det<br />
blev herefter besluttet at optage 13 nye andelshavere! To bestyrelsesmedlemmer<br />
var imod optagelsen af Gundtoft, der formentlig på dette<br />
tidspunkt var den største dametøjsforretning på Vesterbrogade. Man<br />
må konstatere, at der var sket skelsættende ændringer i <strong>VEKO</strong>’s attraktion<br />
og økonomiske muskler efter omdannelsen til andelsselskab!<br />
En ny lov om renter ved forsinket betaling blev drøftet, men den<br />
medførte øjensynligt ikke ændringer i <strong>VEKO</strong>’s administration, men<br />
ledelsen var nødt til at kende den for ikke senere at gennemføre ændringer,<br />
der var i strid med loven.<br />
Det blev besluttet at indgå kontrakt med Chr. Rovsing A/S om det<br />
nye edb-system. Terkel Lund-Nielsen var primus motor i kontraktforhandlingerne,<br />
og det lykkedes at opnå en aftale, hvor Chr. Rovsing<br />
A/S var <strong>VEKO</strong>’s eneste forhandlingspart vedrørende software, hardware<br />
og drift. <strong>VEKO</strong> skulle altså kun henvende sig ét sted, hvis der<br />
var problemer. Der var derfor ikke to eller flere edb-leverandører, der<br />
kunne skubbe ”aben” imellem hinanden, alt imens systemet stod stille,<br />
og det var en meget stor fordel for <strong>VEKO</strong>. Chr. Rovsing A/S blev<br />
dengang og med rette betragtet som den ypperste edb-virksomhed i<br />
Danmark. Systemet havde været undervejs i 2 år og blev konstrueret<br />
på basis af det gamle, som man var udmærket tilfreds med. Der var<br />
dog sket en stor udvikling på IT-området, og der var mange fordele<br />
ved at få udviklet et opdateret og smidigt system. Det nye system blev<br />
betjent via skærmterminaler, der stod i forbindelse med et stort edbanlæg<br />
hos Chr. Rovsing A/S. Der skete umiddelbar registrering af<br />
78
nye kunder i systemet, så f.eks. opslag i tilfælde af kontrolopringning<br />
kunne foretages, og notat herom kunne gøres, så der var overblik over<br />
den aktuelle udvikling på de enkelte konti. Ligeledes ville der ske hurtigere<br />
opdatering af kontiene, da bogføring af køb skete hos <strong>VEKO</strong>,<br />
så snart butikkerne havde afleveret notaer. Ligeledes blev kundernes<br />
kontante indbetalinger registreret i systemet straks, så købekraften på<br />
kontiene var à jour med det samme. Systemet ville resultere i færre<br />
overtræk og begrænse antallet af ’hurtigløbere’. Kontoudtogene ville<br />
automatisk blive påført rykkertekster, såfremt betalingsterminer og<br />
kreditgrænser ikke var overholdt. Der blev bestilt lister med kundekonti,<br />
der skulle bearbejdes dybere. Disse lister, herunder stoplister<br />
eller spærrelister kunne trækkes når som helst og skulle ikke afvente<br />
de store batch-kørsler (gruppekørsel, hvor alt output blev fremstillet<br />
i én kørsel). Batch-kørslerne var i princippet blev afskaffet undtagen<br />
ved kontoudtog (der alle blev udskrevet samme dag) og de dertil knyttede<br />
oversigter, der blandt andet blev anvendt til afstemninger og som<br />
bogføringsgrundlag i finansbogholderiet. Det nye system ville give<br />
meget, meget bedre oversigter over kundernes brug og pasning af<br />
kontiene. Kundekontiene kunne søges såvel ved indtastning af kontonummer<br />
som ved indtastning af navn og adresse eller dele heraf.<br />
Også overførslerne til inkasso ville fremtidig blive mere enkel, ligesom<br />
INCASSOBUREAUET automatisk ville modtage flere relevante oplysninger<br />
om kunderne end hidtil. Giroindbetalinger ville fremtidig<br />
blive opdateret på kundekontiene ved hjælp af magnetbånd, som girokontoret<br />
løbende skulle sende til vor edb-central hos Chr. Rovsing<br />
A/S. Derved fik <strong>VEKO</strong> et mere aktuelt billede af kundernes ’købekraft’,<br />
som de ofte ønskede oplyst. Der var tale om intet mindre end<br />
en revolution, et tigerspring af format.<br />
Der ville samtidig med indførelsen af det nye edb-system ske den<br />
organisatoriske ændring, at hver medarbejder fik det fulde ansvar for<br />
en kontogruppe. Det medførte større fleksibilitet, da der var flere, der<br />
79
havde identiske job. Det nye system havde større sikkerhed og mere<br />
fleksible arbejdsgange til følge. Man kan ikke lade være med at beundre<br />
den fremsynethed og den grundighed, der lå til grund for udviklingen<br />
af programmerne og systemets konfiguration. Hos <strong>VEKO</strong> var<br />
regnskabschef Henry Meldgaard en kompetent, kreativ og solid ankermand<br />
i denne proces, og han havde her et meget spændende ’once<br />
in a lifetime project’, som han udførte med bravour. Investeringen<br />
var kalkuleret til 96.000 kroner. Dette beløb kunne helt bestemt kun<br />
dække en brøkdel af omkostningerne ved udviklingen. De månedlige<br />
driftsomkostninger fastsatte man til knapt 20.000 kroner, hvilket<br />
var ca. 5.500 kroner lavere end betalingen for det dengang anvendte<br />
system. Det lød som en virkelig god investering, hvad det også viste<br />
sig at være. Også her var der tale om en milepæl i <strong>VEKO</strong>’s historie.<br />
Systemet kunne kun aftvinge den dybeste respekt og beundring!<br />
I marts 1979 var <strong>VEKO</strong> for første gang sponsor for en sportsklub,<br />
Boldklubben FREM.<br />
Finn Jensen ny bestyrelsesformand<br />
Årsomsætningen passerer 40 millioner kroner<br />
Ved den ordinære generalforsamling i september 1979 aflagde næstformanden,<br />
Finn Jensen beretningen og kunne konstatere, at <strong>VEKO</strong>’s<br />
omsætning efter en stigning på 14 % var 42,5 millioner kroner. Selvom<br />
det var mindre end budgetteret, var det meget flot. <strong>VEKO</strong> havde nu<br />
18.500 kunder, hvilket er lige så mange, som der boede i en stor dansk<br />
provinsby.<br />
Der blev for første gang betalt udbytte til andelshaverne med 2 %<br />
af deres <strong>VEKO</strong>-omsætning. Da diskontoen netop var blevet sat op<br />
fra 9 til 11 %, var det meget usikkert, hvorvidt der ville blive råd til<br />
udbytte næste år. Markedsføringsbidraget/varerabatten udgjorde 5 %,<br />
80
En festlig annonce, Ekstrabladet 1979.<br />
81
så det betalte udbytte svarede til 40 % heraf. Kursen på andelsbeviser<br />
blev fastsat til 425, fordi egenkapitalen atter var steget. Et andelsbevis<br />
med pålydende 2.000 kroner skulle altså nu koste 8.500 kroner.<br />
Det kunne se ud, som om næstformand Finn Jensen mere og mere<br />
trådte i formandens sted. Han havde i hvert fald gjort det til en vane<br />
at holde møde med direktøren en gang om ugen. Denne praksis blev<br />
fortsat af de kommende formænd Victor Skjødt, Niels Pedersen og<br />
Søren Moe.<br />
Under eventuelt blev omtalt etableringen af Frederiksberg Konto,<br />
og at Pengeinstitutternes Købe- og Kreditaktieselskabs Dankort ventedes<br />
at blive taget i brug i 1981. Omtalt blev ligeledes afholdelsen<br />
af en engelsk uge sammen med Vesterbro Handelsforening, Føtex<br />
og Bankerne. Arrangementet havde været en stor succes, men budgetterne<br />
var skredet så meget, at flere forretninger havde klaget over<br />
ekstraregninger.<br />
Fire bestyrelsesmedlemmer ønskede ikke genvalg, nemlig Folmer<br />
Jensen, Allan Hansen, H.C. Hansen (på grund af forretningsophør)<br />
og Christa Pedersen. Nyvalgt blev Henning Folmer Jensen, optometrist<br />
Bent Blaabjerg, Wolthers Briller, og Anny Holbæk, à jour. Der var<br />
således tale om en stor udskiftning.<br />
Det blev vedtaget at fusionere tre selskaber, nemlig <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a., INCASSOBUREAUET AF 1960 og VESTERBRO CITY<br />
REKLAME. De to hidtidige datterselskaber fortsatte derefter som afdelinger<br />
i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., og der blev fortsat udarbejdet fuldstændige<br />
regnskaber for dem. De fornødne konsekvensrettelser i vedtægterne<br />
blev vedtaget.<br />
Ved det konstituerende møde blev Finn Jensen nyvalgt som formand<br />
og Kai Christensen nyvalgt som næstformand.<br />
82
Mere end et hundrede butikker var andelshavere i<br />
<strong>VEKO</strong><br />
1979/80 <strong>–</strong> 23. år.<br />
I oktober 1979 blev kursen på et andelsbevis fastsat til kurs 800, hvilket<br />
vil sige, at et andelsbevis nu kostede 16.000 kroner. Der var dog<br />
mulighed for en afdragsordning, der skulle betales med ekstra omsætningsbestemt<br />
markedsføringsbidrag/varerabat.<br />
Det nye edb-system var taget i brug. Det må have været en meget<br />
stor dag for <strong>VEKO</strong> og for Henry Meldgaard.<br />
Efter en diskontoforhøjelse havde Monopoltilsynet tilladt renteforhøjelser<br />
på 3 procentpoint. På 10 og 20 måneders konti forhøjede<br />
<strong>VEKO</strong> rentesatsen med 0,15 og på 5 og 7 måneders konti med 0,25<br />
procentpoint. <strong>VEKO</strong> måtte desværre konstatere en stigning i antallet<br />
af mistede og misbrugte kontokort.<br />
<strong>VEKO</strong>’s kontor 1976-1989, Vesterbrogade 24-26, 1. sal.<br />
83
84<br />
Det ville blive forsøgt at gennemføre udsendelse af et forårskata-<br />
log med et tilskud fra <strong>VEKO</strong> på 33 %. Det var faktisk et stort tilskud<br />
og burde kunne danne grundlag for et godt katalog.<br />
I maj 1980 blev budgetter for 1980/81 gennemgået og drøftet.<br />
De gav forventninger om en omsætningsstigning på 15 % og dermed<br />
behov for forhøjelse af kassekreditten til 27 millioner kroner. Det sidste<br />
gav anledning til betænkelighed hos nogle bestyrelsesmedlemmer,<br />
fordi de var meget usikre på, hvorvidt banken ville fortsætte med at<br />
forhøje i takt med <strong>VEKO</strong>’s behov. Der var da også tale om en anseelig<br />
kassekredit og et stort yderligere behov, men banken fulgte med.<br />
Man drøftede nu at udsende et efterårskatalog fuldt og helt betalt<br />
af <strong>VEKO</strong>! Det havde åbenbart været svært at sælge forårskataloget<br />
med ’kun’ 33 % tilskud. Andelshaverne skulle så tildeles plads efter<br />
deres <strong>VEKO</strong>-omsætning. På de vilkår burde det være nemt at få alle<br />
andelshavere til at deltage i kataloget, men det var det nok ikke alligevel.<br />
Vesterbro Handelsforening opfordrede <strong>VEKO</strong> til reklamesamarbejde.<br />
Det kunne blive svært, for Handelsforeningen rådede ikke<br />
over midler, der kom i nærheden af den størrelsesorden, som <strong>VEKO</strong><br />
disponerede over. Dertil kom, at Handelsforeningen og <strong>VEKO</strong> ikke<br />
havde sammenfaldende geografisk område for medlemsbutikker. Der<br />
er ikke noget at sige til, hvis Handelsforeningen var noget misundelige<br />
på grund af reklamestrømmen fra <strong>VEKO</strong>. Den kunne godt føle<br />
sig udmanøvreret på reklameområdet, men Handelsforeningen havde<br />
dog andet at tilbyde.<br />
<strong>VEKO</strong> fik nu mulighed for at overtage hele første sal i forbindelse<br />
med de nye lokaler, og den chance benyttede man sig af.<br />
Af mange henvendelser om optagelse kan det uden tvivl sluttes, at<br />
det var blevet meget attraktivt at være medlem af <strong>VEKO</strong>, trods den<br />
stigende pris på andelsbeviser.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i november 1980 var kun<br />
mødt 19 af 113 stemmeberettigede andelshavere. Der var nu over 100
andelshavere, men kun en beskeden interesse for generalforsamlingen,<br />
måske fordi det gik godt i <strong>VEKO</strong>? Beretningen forefindes ikke.<br />
Erik Dahl, Frakkedahl, foreslog mere langsigtede dispositioner i<br />
reklamearbejdet og fremkom med forslag til et detaljeret aktivitetsprogram.<br />
Formanden for Reklameudvalget, Bent Blaabjerg, erklærede sig<br />
enig med Erik Dahl og ville gå videre med hans forslag.<br />
Anny Holbæk ønskede ikke genvalg. De øvrige bestyrelsesmedlemmer<br />
blev genvalgt, således at bestyrelsen derefter havde 6 medlemmer,<br />
alle af hankøn. Statsautoriseret revisor Birger Brosbøl-Jensen blev efter<br />
referatet genvalgt som revisor. Der er ikke tvivl om, at han reelt var<br />
selskabets revisor, men det var ikke tidligere protokolleret.<br />
”Ved håndsoprækning blev det konstateret, at der blandt de tilstedeværende<br />
afgjort ikke var flertal for at tillægge bestyrelsen bemyndigelse<br />
til at foreskrive pligtmæssig deltagelse i reklameaktiviteter og<br />
bestemte lukketider.” Lukketider skal nok opfattes som butikstider.<br />
Fælles butikstider ville gøre markedsføringen mere effektiv.<br />
Ved det efterfølgende konstituerende bestyrelsesmøde blev det besluttet<br />
at optage yderligere syv andelshavere.<br />
Omsætningen overstiger 50 millioner kroner<br />
1980/81<strong>–</strong> 24. år.<br />
I sommeren 1980 gennemførte Folketinget en momsforhøjelse til<br />
22 %. Hvorfor mon? Det var atter ønsket om at begrænse det private<br />
forbrug og statens mangel på penge, der var årsagerne.<br />
I august 1980 holdt bestyrelsen et heldagsmøde på Hotel Marina.<br />
Her blev fremlagt nye budgetter, der ville medføre yderligere behov<br />
for kassekredit. Igen syntes der at være usikkerhed blandt bestyrelsesmedlemmerne,<br />
men man blev dog atter enige om at spørge banken,<br />
og lade den selv tage stilling til forespørgslen. Ved gennemgangen af<br />
regnskaberne kunne der måske spores et svagt signal om, at debito-<br />
85
erne var blevet dårligere, men revisor tilbageviste dette med klare ar-<br />
gumenter.<br />
86<br />
<strong>VEKO</strong> fællesannoncering, BT 1980.<br />
Man drøftede myndighedernes ”beskyttelse” af debitorer. Der var<br />
åbenbart nye love og regler på vej. Det var ikke længere en æressag
at betale gæld, og det blev sværere og sværere at finde støtte i retssy-<br />
stemet, når og hvis man havde penge til gode. Selvom debitorer blev<br />
dømt til at betale gælden, var det ofte umuligt at få penge ud af dem.<br />
Udgifterne til personalerabatter var ved at løbe løbsk, og det gav<br />
anledning til alvorlige drøftelser i bestyrelsen.<br />
Et bestyrelsesmøde i september 1980 var at betragte som en fortsættelse<br />
af det forrige. Der var udarbejdet og rundsendt alternative<br />
budgetter, der blev gennemgået og drøftet. Det blev besluttet, at<br />
Finn Jensen, Terkel Lund-Nielsen, Birger Brosbøl-Jensen og Jørgen<br />
Lysdahl skulle aflægge et besøg i banken inden generalforsamlingen.<br />
Formentlig også inden bestyrelsen lagde sig fast på et af budgetterne,<br />
der jo var afhængige af finansieringsmulighederne.<br />
Ved bestyrelsesmøde i december 1980 gav formanden, Finn Jensen,<br />
udtryk for den opfattelse, at <strong>VEKO</strong> godt kunne opnå en fremgang på<br />
6 %, selvom de andre <strong>kontoring</strong>e havde tilbagegang. Det var en optimistisk<br />
udtalelse, men <strong>VEKO</strong> havde jo i flere omgange vist, at man<br />
endnu ikke havde udnyttet sit potentiale.<br />
”På grund af den senere tids diskontofald vedtog bestyrelsen at<br />
nedsætte den månedlige kunderente med 0,06 %, således at renten<br />
fremover er henholdsvis 1,36 %, 1,66 %, 2,06 % og 2,16 %. Den nye<br />
rente træder i kraft den 21. december 1980.” Tidspunktet kan forekomme<br />
skævt, men var valgt, så det faldt sammen med en kontoudtogsperiode.<br />
Derved undgik man at skulle regne med to forskellige<br />
rentesatser i samme periode.<br />
Kursen på andelsbeviser blev sat til 1.100, så et andelsbevis nu<br />
skulle koste 22.000 kroner. Det kan deraf sluttes, at der fandt en kraftig<br />
konsolidering sted i <strong>VEKO</strong> i de år, men en bivirkning var altså, at<br />
det blev temmelig dyrt at blive medlem. Det skulle blive meget dyrere<br />
endnu!<br />
Der skulle udarbejdes et oplæg til postordresalg fra forretningerne.<br />
87
88<br />
Direktør Jørgen Lysdahl foreslog, at <strong>VEKO</strong>’s butiksområde blev<br />
udvidet ind over Rådhuspladsen eller ud ad Gl. Kongevej. Det var<br />
gode forslag, men de vandt ikke gehør i bestyrelsen. Det kan der være<br />
meget gode grunde til. En af dem var nok, at man ikke mente at<br />
kunne bruge af de opsparede midler til at hjælpe detailhandlere i konkurrerende<br />
områder til en større omsætning. For andelshaverne blev<br />
<strong>VEKO</strong> helt naturligt betragtet som det konkurrencemiddel, det var<br />
ment som og også var, hvilket medførte begrænsninger i blandt andet<br />
<strong>VEKO</strong>’s forretningsområde. Jørgen Lysdahls efterfølger forsøgte<br />
også at få gennemført en udvidelse, men med samme mangel på resultat,<br />
selvom der henad vejen blev skudt nogle huller i ”ydermuren”.<br />
Det er en naturlig del af en direktørs opgaver at søge at udvide forretningsgrundlaget,<br />
så der mindst skabes basis for nødvendig vækst. Det<br />
må konstateres, at her kort tid før 25-års jubilæet, var det geografiske<br />
område for placering af andelshavernes butikker stort set uændret siden<br />
starten, og at forsøg på udvidelse heraf fortsat ville møde stor<br />
modstand. Først direktør Poul Christensen, fik næsten 25 år senere<br />
gennemført en væsentlig udvidelse af butiksområdet!<br />
Dankortet truer i kulissen<br />
I maj 1981 var Dankortet stadig kun et spøgelse, men det blev mere<br />
og mere synligt. Det skabte stor usikkerhed om <strong>VEKO</strong>’s muligheder<br />
i fremtiden. Der var enighed om, at bede Danske Bank om oplysninger<br />
om planerne. Der gik mange rygter i detailhandlerkredse, og<br />
kontoselskaberne frygtede med rette den konkurrence, de ville blive<br />
påført såfremt Dankortet blot blev en mindre succes. Det blev, som<br />
alle ved i dag, en kæmpe-succes, og det fik meget mærkbare følger i<br />
vores branche.<br />
Man drøftede tidspunktet for fejring af <strong>VEKO</strong>’s 25-års jubilæum.<br />
Selve fødselsdagen var den 18. januar 1982, men der var enighed om,
at et reklamefremstød om efteråret ville virke bedst. For at opnå den<br />
maksimale effekt skulle der reklameres for jubilæet både i efteråret<br />
1981 og i efteråret 1982! Faktisk var det blevet mere og mere almindeligt<br />
at fejre sig selv i hele jubilæumsåret!<br />
Jørgen Lysdahl kæmpede fortsat for en udvidelse af <strong>VEKO</strong>’s butiksområde.<br />
Han havde forberedt sig grundigt, forelagde en liste over<br />
potentielle andelshavere og viste lysbilleder. Det vandt imidlertid ikke<br />
genklang i bestyrelsen. Men forsøget medførte dog, at Lysdahl måtte<br />
henvende sig til 26 butikker på listen. Det var en god udgang på ”kampen”.<br />
Det foreløbige årsresultat for <strong>VEKO</strong> var før hensættelser på 1,4<br />
millioner kroner.<br />
Reklamebudgettet blev fremlagt og gennemgået. Formanden for<br />
reklameudvalget, Bent Blaabjerg ville gerne udvide budgettet med<br />
500.000 til 2,2 millioner kroner i anledning af 25-års jubilæet. Der<br />
blev indgået et kompromis, hvorefter der måtte anvendes 2 millioner<br />
i alt. Heraf skulle butikkerne betalte 1,2 millioner kroner i reklamebidrag.<br />
Der var tale om et stort reklamebudget, - og det var der råd<br />
til. Bent Blaabjerg var ikke tilfreds med resultatet, og han fik tilsagn<br />
om, at såfremt udvalget kunne fremlægge konsekvensberegninger, der<br />
tilsagde, at det var relevant også at bruge yderligere 200.000 kroner,<br />
ville bestyrelsen se på sagen endnu engang. Et så stort reklamebudget<br />
kunne nok få mange virksomheder og reklamebureauer til at spærre<br />
øjnene op.<br />
I september 1981 blev det besluttet at udbyde en jubilæumskonto med<br />
15 % rabat på varekøbene.<br />
Oplægget til postordresalg blev godt modtaget af bestyrelsen.<br />
Da der i oktober 1981 blev afholdt ordinær generalforsamling havde<br />
<strong>VEKO</strong> 112 andelshavere, hvoraf 27 deltog. I årsregnskabet var der<br />
hensat 5,5 % af debitormassen til tab på debitorer. Denne sats kom til<br />
at stå uændret i mange år. Fælles minimumsåbningstider blev indgå-<br />
89
90<br />
Juleannonce 1981. Bemærk det ændrede design på <strong>VEKO</strong>-kortet.
ende drøftet, og der var formentlig et flertal herfor. Kaj Christensen<br />
fremkom herefter med et konkret forslag, dækkende de sidste 8 dage<br />
før jul og nytårsaften. Dirigenten satte forslaget til afstemning, og det<br />
blev enstemmigt vedtaget! - Det ligner til forveksling de åbningstider,<br />
der derefter blev benyttet til jul i mange år.<br />
Bortset fra Kai Christensen, der ikke ønskede genvalg, blev alle<br />
bestyrelsesmedlemmer genvalgt. Nyvalgt blev direktør Victor Skjødt,<br />
Udstyrsland, Vesterbrogade 64. Ved konstitueringen blev Finn Jensen<br />
genvalgt som formand, mens Henning Folmer Jensen blev nyvalgt<br />
som næstformand.<br />
25-års jubilæum<br />
1981/82 <strong>–</strong> 25. år.<br />
Ved bestyrelsesmøder i begyndelsen og i slutningen af september<br />
1981 blev spørgsmålet om kundernes returret indgående drøftet på<br />
basis af en aktuel sag. Resultatet blev, at Jørgen Lysdahl skulle skrive<br />
til vedkommende forretning, ”at <strong>VEKO</strong> forventede et højt serviceniveau<br />
hos leverandørerne, og at hvis vedkommende ikke ønskede at<br />
leve op til det, stod det ham frit for at melde sig ud”. Der var tale om<br />
en principiel sag, så derfor måtte bestyrelsen markere et fast standpunkt.<br />
Man havde næppe<br />
hjemmel til at ekskludere medlemmet på dette grundlag, derfor<br />
formuleringen. Senere blev der indføjet en bestemmelse i<br />
Tiltrædelseserklæringen om, at butikkerne med visse undtagelser skulle<br />
tage varer retur og godskrive kundernes konti for beløbene. Der<br />
måtte altså ikke udstedes tilgodesedler, for <strong>VEKO</strong>-kunderne skulle<br />
have mulighed for at købe for beløbet i en anden <strong>VEKO</strong>-forretning.<br />
Direktør og revisor fik i opdrag at redegøre for sikkerhedsforanstaltninger<br />
i tilfælde af brand, tyveri og svindel. Dette var en vigtig<br />
91
opgave, som blev gennemført hvert år, ellers skulle bestyrelsen nok<br />
minde om det.<br />
92<br />
Et budget, der byggede på en omsætningsfremgang på 9 %, blev<br />
godkendt.<br />
Ved bestyrelsesmøde i december 1981 blev kursen på andelsbevi-<br />
ser sat til 1.500, hvorefter et andelsbevis skulle koste 30.000 kroner.<br />
Der skete altså en meget<br />
hastig konsolidering i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Konsekvensen blev, at kursen<br />
var en bremse på tilgangen af nye andelshavere, hvilket var et dilemma<br />
af stadig stigende styrke. Der var formentlig ingen, der så meget som<br />
overvejede at begrænse væksten i egenkapitalen for at lette tilgangen<br />
af nye andelshavere. Det ville da også have været helt forkert, ikke<br />
mindst, da netop konsolidering var et af formålene med at ændre selskabsformen<br />
til andelsselskab. Bestyrelsen måtte finde andre udveje.<br />
Der var kommet en anmodning fra den frivillige og landsdækkende<br />
isenkramkæde Imerco om administrativ service vedrørende en<br />
kommende, landsdækkende <strong>kontoring</strong>. Det var FRIDA-kortet, der var<br />
i spil. Bestyrelsen var meget forsigtig og ville, inden der blev underskrevet<br />
en aftale, være helt sikker på, at <strong>VEKO</strong> kunne tjene penge på<br />
et sådant engagement.<br />
En andelshaver havde praktiseret ”differentieret prispolitik” over<br />
for <strong>VEKO</strong>-kunder ved at lægge et gebyr oven i salgsprisen. Der ville<br />
blive sendt vedkommende et brev med krav om straks at stoppe med<br />
den praksis, i modsat fald ville samhandelen blive stoppet. Igen et fast<br />
greb om <strong>VEKO</strong>-samarbejdet.<br />
Der er intet herom refereret i protokollen, men <strong>VEKO</strong>’s 25-års<br />
Jubilæum blev fejret ved en stor fest på Hotel Sheraton med deltagende<br />
andelshavere og butikspersonale og naturligvis <strong>VEKO</strong>’s eget<br />
personale, der havde fået udbetalt jubilæumsgratiale i forhold til anciennitet.<br />
Ved bestyrelsesmøde i februar 1982 blev det besluttet at forhøje
25 års jubilæum med rabat.<br />
93
månedsgebyret fra 3 til 5 kroner på grund af en forventet portostig-<br />
ning. Omsætningen steg lidt svagere end budgetteret.<br />
94<br />
Det blev besluttet at indlede samarbejdet med FRIDA, idet dog<br />
Danske Bank først skulle orienteres og give sit samtykke. Birger<br />
Brosbøl-Jensen foreslog, at der blev oprettet et ApS, der skulle være<br />
<strong>VEKO</strong>’s kontraktpartner med FRIDA. Det havde blandt andet den<br />
fordel, at det var nemmere at skaffe et overblik over de økonomiske<br />
25 års jubilæum 1982, 15 % rabatkampagnerne blev en meget stor succes.<br />
Til sidst for stor.
konsekvenser af samarbejdet, og det blev startskuddet til at aktivere<br />
datterselskabet <strong>VEKO</strong> DATA ApS.<br />
Til den ordinære generalforsamling i oktober 1982 var mødt 30<br />
af 118 stemmeberettigede andelshavere. Nettotilvæksten i antallet af<br />
andelshavere var på 6 %. Bestyrelsens beretning er desværre ikke vedhæftet<br />
referatet. Der var berammet et medlemsmøde efter generalforsamlingen.<br />
Det blev afholdt, men er ikke refereret.<br />
Børge Frederiksen, registreret revisor og indehaver af Ny Sport på<br />
Vesterbrogade, blev nyvalgt til bestyrelsen. Bestyrelsen havde herefter<br />
igen 7 medlemmer.<br />
<strong>VEKO</strong>’s Humørlegat uddeles for første gang<br />
1982/83 <strong>–</strong> 26. år.<br />
Statsminister Anker Jørgensen gav op, og Poul Schlüter overtog posten<br />
og skulle til at rydde op i statens finanser. Den nye regering fik<br />
ophævet udlånsloftet, der havde begrænset penge- og realkreditinstitutternes<br />
udlån. Ophævelsen betød også en skærpelse af konkurrencen<br />
om udlån til private.<br />
Ved bestyrelsesmøde i juni 1982 kunne det konstateres, at jubilæumskampagnen<br />
var gået over al forventning. Der var oprettet 3.000<br />
nye konti, hvoraf halvdelen var til personer, der i forvejen havde en<br />
konto hos <strong>VEKO</strong>. Det var godt, det nye edb-system var blevet taget<br />
i brug, for det gamle bogholderisystem og nok også det ”svenske”<br />
edb-system ville formentlig være brudt sammen. Omsætningen på jubilæumskonti<br />
var på 8,4 millioner kroner! For maj måned var omsætningsindeks<br />
228, altså mere end det dobbelte af salget i maj året før.<br />
Der var åbenbart lavet om på planerne, for nu nøjedes man ikke med<br />
at fejre jubilæet i de to efterårssæsoner. En meget foreløbig opgørelse<br />
viste, at overskuddet ville blive 1 million kroner.<br />
Samarbejdet med FRIDA var i fuld gang. FRIDA havde overtaget<br />
95
et mindre kontor hos <strong>VEKO</strong>, hvis personale, besvarede telefonop-<br />
kald, modtog kontoansøgninger pr. post og telefon, kreditvurderede<br />
og bevilligede kredit til FRIDA-kunder efter kriterier, der var aftalt<br />
med FRIDA. Derudover stod <strong>VEKO</strong> for al databehandling og rykning<br />
indtil inkasso.<br />
Det blev besluttet at udbetale <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1982, der<br />
var indstiftet i anledning af jubilæet, til skuespilleren Poul Reichhardt.<br />
Legatet var på 10.000 kroner, og det skulle overrækkes på Storm P’s<br />
fødselsdag. Legatmodtageren var på det tidspunkt desværre så syg, at<br />
han ikke personligt var til stede ved overrækkelsen.<br />
I regnskabsudkastet var der gennemført et meget klarere princip<br />
for afskrivning på INCASSOBUREAUETS debitorer.<br />
Der var enighed om atter at udbyde jubilæumskontiene til efteråret.<br />
Det var de konti, hvor kunderne fik 15 % rabat på købet, og hvor butikkerne<br />
betalte 3 % mere i gebyr, i alt 7 %. Kunderne skulle præstere<br />
udbetaling på 25 % og betale 25 % af højeste saldo pr. måned. Dem,<br />
der klarede det, og det var næsten alle, kunne garanteret oprette en ny<br />
jubilæumskonto, når efterårskampagnen satte ind. Der var tale om en<br />
meget attraktiv kontoform. Ingen anden <strong>kontoring</strong> efterlignede den,<br />
men flere havde stor succes med rentefri konti. Strukturen i <strong>kontoring</strong>ene<br />
var på det tidspunkt forskellige, idet i hvert fald butikscenter<strong>kontoring</strong>ene<br />
fortsat var finansieret af andelshaverne.<br />
I september 1982 blev nye budgetter gennemgået, kommenteret og<br />
vedtaget. Terkel Lund-Nielsen gav dog udtryk for, at han forventede<br />
en nedgang i omsætningen, fordi han ventede et fald i reallønnen på<br />
9-10 %. Detailhandlerne i bestyrelsen var mere optimistiske og troede<br />
på en beskeden fremgang. Det kunne jo være, at et fald i reallønnen<br />
ville resultere i en fremgang i kontosalget, hvem ved?<br />
I februar 1983 blev kursen på et andelsbevis fastsat til 1.950, så<br />
det nu skulle koste 39.000 kroner. Der var igen tale om en betydelig<br />
konsolidering i <strong>VEKO</strong>, hvilket set fra næsten alle synspunkter var et<br />
96
igtigt godt tegn. Kun havde det den effekt, at det blev mere og mere<br />
vanskeligt at få nye andelshavere, hvilket bestyrelsen blev mindet om,<br />
da fire medlemsforretninger var blevet lukket.<br />
Det blev besluttet at lade FRIDA leje en større del af <strong>VEKO</strong>’s<br />
lokaler.<br />
Jørgen Lysdahl pressede atter på for at få bestyrelsen til at beslutte,<br />
hvilke tiltag, den ville foreslå for at imødegå den øgede konkurrence.<br />
Det ses ikke, at der forelå noget oplæg at tage stilling til, men der var<br />
udsigt til uvejr på salgssiden.<br />
Bent Blaabjerg foreslog, at <strong>VEKO</strong>’s personale kom på sælgertræningskursus<br />
for at lære at sælge højere kontogrænser. Han gav også<br />
udtryk for, at ekspeditionskontoret skulle ændres, så det var muligt at<br />
give ekspeditionen en drejning hen ad ”kontorådgivning”. Bestyrelsen<br />
fandt forslagene interessante. Lysdahl mente derimod, at det var at<br />
skyde over målet, fordi den tid, kontokunder befandt sig på <strong>VEKO</strong>’s<br />
kontor, var minimal i forhold til den tid, de befandt sig i forretningerne.<br />
Derfor var det der, der skulle sættes ind. Han udtrykte frygt for,<br />
at Bent Blaabjergs forslag ville medføre øgede personaleudgifter og<br />
forøgede tab på debitorer, hvis kunderne skulle opfordres til at låne<br />
mere, end de ønskede. I dag er alle formentlig enige om, at betegnelsen<br />
”kontorådgiver” vil være uheldig og ikke vil være dækket af de faktiske<br />
forhold. Dengang var titlen blevet lanceret af Privatbanken, hvor<br />
der heller ikke var dækning for den. Det ekspederende personale var<br />
slet og ret sælgere af de produkter, banken og <strong>VEKO</strong> udbød, og kun<br />
af dem, og begge steder blev der foretaget en kreditvurdering, ligesom<br />
det begge steder blev tilstræbt ikke at udlåne mere, end kunderne<br />
havde mulighed for at betale tilbage. Man kan til stadighed undre sig<br />
over, at stillingsbetegnelsen ”sælger” hyppigt skiftes ud med andre titler,<br />
heriblandt ovennævnte og ”konsulent”. Det kan med sikkerhed<br />
fastslås, at hvis en virksomheds produkter ikke bliver solgt, så kan den<br />
ikke opnå rentabilitet. Salget og dermed sælgerne er nøglepersoner i<br />
97
alle virksomheder, også i <strong>VEKO</strong>. Der var på de tider fra politisk hold<br />
nogle, der gav udtryk for den indstilling, at salgspersonalet skulle råde<br />
kunder til at søge kredit, hvor den var billigst. Endnu i 2007 er der vist<br />
ingen overhovedet, der har så godt et overblik over markedet, at de vil<br />
være i stand til at give en sådan rådgivning.<br />
Direktør Jørgen Lysdahl kunne konstatere et stigende antal oprettelser<br />
af personalekonti til personer, der ikke var ansat i <strong>VEKO</strong>-forretninger,<br />
men var venner og bekendte af indehavere. Det er ikke for<br />
meget sagt, at de derved snød <strong>VEKO</strong> ved uberettiget at opnå rabat.<br />
Det blev besluttet at stramme reglerne, så kun ansatte, der arbejde<br />
mindst 15 timer om ugen og mindst 60 timer om måneden i den pågældende<br />
forretning, kunne opnå en rabatgivende personalekonto.<br />
Konti, hvis indehavere ikke opfyldt disse betingelser, skulle opsiges<br />
med et halvt års varsel. Det var lang frist at give ”snyderne”.<br />
Det nye bestyrelsesmedlem, Børge Frederiksen, havde en sag kørende<br />
mod <strong>VEKO</strong>, fordi han var af den opfattelse, at han havde betalt<br />
en overpris for sit andelsbevis. Han havde vistnok benyttet sig af den<br />
tilbudte afdragsordning vedrørende betaling for andelsbeviset, hvorefter<br />
han havde betalt 3 % i ekstra markedsføringsgebyrgebyr som delvis<br />
betaling for andelsbeviset. Da han fik en stor <strong>VEKO</strong>-omsætning, kom<br />
han til at betale mere end kursen på optagelsestidspunktet, en situation,<br />
som ingen formentlig havde forudset og lavet regler for. Han<br />
havde flere gange påtalt forholdet og tog sagen op igen, efter han var<br />
kommet ind i den bestyrelse, der hidtil havde afvist hans argumenter.<br />
Denne sag måtte man naturligvis have ud af verden nu, hvorfor formanden<br />
og næstformanden lovede et skriftligt svar.<br />
Et kraftigt rentefald gav i april 1983 anledning til drøftelser om,<br />
hvorvidt <strong>VEKO</strong> skulle eller ville blive tvunget til at følge med. Der<br />
skulle i den anledning udarbejdes nye budgetter, inden der kunne<br />
træffes beslutning. Der var fortsat problemer med personalekontiene,<br />
98
hvorfor der blev udtrykt ønske om yderligere stramninger. Der var en<br />
opfattelse af, at det betydelige misbrug fortsatte.<br />
Det blev besluttet, at <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1983 skulle tildeles<br />
Karnevalskomiteen i København. Da den ikke ønskede at modtage<br />
penge fra en ”kommerciel organisation”, blev legatet ikke uddelt<br />
det år. Karnevalskomiteen kom i øvrigt i økonomiske vanskeligheder<br />
samme år. Legatet var dog ikke af en sådan størrelse, at det kunne<br />
have reddet den situation.<br />
Der var vedtaget en ny Lov om salg på kredit, og der var enighed<br />
om at rundsende en kopi til andelshaverne med besked om, at der<br />
fremtidig ikke kunne foretages køb over <strong>VEKO</strong>-konti af genstande,<br />
hvori der var taget ejendomsforbehold. Det havde vist ikke et større<br />
omfang, da det var <strong>VEKO</strong>, der havde hele kreditrisikoen.<br />
I maj 1983 oplyste formanden, at der var modtaget positive reaktioner<br />
fra Københavns City Konto omkring et administrationsarbejde.<br />
Bestyrelsesmedlemmerne kunne alle se, at en fremtidig fusion kunne<br />
være mulig (og ønskelig?), såfremt City nu fik gang i et kontosystem,<br />
for Strøget er jo Vesterbrogades forlængelse!<br />
<strong>VEKO</strong> havde indsendt ansøgning om registrering af navnet ”De<br />
Forenede Kontoringe”. Det var bestyrelsens agt, at <strong>VEKO</strong> skulle<br />
spille en fremtrædende rolle i en eventuelt kommende udvikling, der<br />
kunne resultere i tættere samarbejde, herunder fusioner.<br />
Under behandlingen af budgettet var der diskussion om udgifterne<br />
til reklame, idet der reelt blev udtrykt ønske om en betydelig<br />
nedsættelse. Der var budgetteret med at anvende 2,3 millioner kroner.<br />
Victor Skjødt, der var blevet formand for reklameudvalget, gik imod<br />
og oplyste, ”at der på de fælles medlemsmøder var givet udtryk for, at<br />
medlemmerne ønskede en stærkere markedsføring og var villige til at<br />
anvende 1 million kroner mere”. Med de fremtidsudsigter, der var for<br />
kontosalget, var det nok heller ikke det rigtige tidspunkt at skære dybt<br />
i reklameindsatsen. Dertil kom, at langt de fleste andelshavere stod<br />
99
famlende over for reklamearbejdet, og at <strong>VEKO</strong> leverede dem et fuldt<br />
færdigt produkt, endda med stor rabat. Det blev trods dette besluttet<br />
at beskære reklameforbruget med 300.000-500.000 kroner og at hensætte<br />
dette beløb til en særlig kampfond. Det er desværre en tendens,<br />
som man ofte møder, nemlig at spare på de salgsfremmende omkostninger,<br />
når markedet strammer til. I princippet skulle netop disse omkostninger<br />
forøges i den situation, men det er jo det nemmeste sted<br />
at spare. Det gør først ondt i morgen og i overmorgen. Der blev efter<br />
referatet ikke taget stilling til, hvilken del af reklamen der skulle bortfalde.<br />
Der blev i øvrigt iværksat forskellige opklaringsarbejder til belysning<br />
af udgifter, indtægter, gebyrer sammenholdt med portoudgifterne,<br />
afskrivningsprocentens validitet med mere. Da <strong>VEKO</strong>’s renter<br />
på dette tidspunkt var lavere end konkurrenternes, blev det besluttet<br />
at undlade at sænke satserne.<br />
Victor Skjødt blev opfordret til og indvilligede i at fremkomme<br />
med et forslag til nye regler for personalerabat, idet der i budgettet<br />
højest skulle afsættes 500.000 kroner til denne rabat. Det forslag forelå<br />
på bestyrelsesmødet ultimo maj, hvor det blev vedtaget. Han er eminent<br />
til at analysere en sag og fremlægge et struktureret forslag ved<br />
brug af det almindelige daglige danske sprog.<br />
Barometret på orkan - <strong>VEKO</strong> skifter direktør<br />
Af referatet af bestyrelsesmøde ultimo maj 1983 fremgår, at Jørgen<br />
Lysdahl skulle fratræde som direktør. Efter 24 år i <strong>VEKO</strong> var han<br />
blevet sagt op, angiveligt fordi bestyrelsen var af den opfattelse, at han<br />
ikke var den rigtige leder af <strong>VEKO</strong> i de nedgangstider, som man imødeså.<br />
Der er imidlertid næppe tvivl om, at han i de forgangne år havde<br />
tjent <strong>VEKO</strong> rigtig godt. Under hans daglige ledelse blev <strong>VEKO</strong> til en<br />
stor, rentabel og solid virksomhed med en omsætning på mere end 70<br />
millioner kroner og en bogført egenkapital på 10 millioner kroner.<br />
100
Ved den ordinære generalforsamling i september 1983 var 50 ud af<br />
118 stemmeberettigede andelshavere mødt. Det var mange i forhold<br />
til de seneste generalforsamlinger.<br />
<strong>VEKO</strong>’s nye direktør, Niels Erik Løgstrup, fremhævede i sit præsentationsindlæg<br />
alvoren i den aktuelle markedssituation og opfordrede<br />
til sammenhold. Det fremgår, at et af direktørens første tiltag<br />
var at sende kontoudtog og breve til kunder i kuverter, hvoraf det<br />
tydeligt fremgik, at <strong>VEKO</strong> var afsender. Det var hidtil af misforstået<br />
diskretionshensyn sket i anonyme kuverter. <strong>VEKO</strong> skulle være synlig<br />
og skulle vedkende sig sit virke. Det var en form for kvalitetsstempel,<br />
at man kunne få et <strong>VEKO</strong>-kort!<br />
Skotøjshandler H.C. Hansen ønskede ikke genvalg. Nyvalgt til bestyrelsen<br />
blev møbelhandler Alver Larsen, Hjemmenes Møbelcenter/<br />
Idé Møbler, Gl. Kongevej, og direktør Erik Dahl, Frakkedahl ApS,<br />
Vesterbrogade. Bestyrelsen havde herefter 8 medlemmer. På det efterfølgende<br />
konstituerende møde blev der blandt andet nedsat et ”strukturudvalg”.<br />
1983/84 <strong>–</strong> 27. år.<br />
Ved bestyrelsesmøde i juni 1983 forelå oplysning om, at såvel Den<br />
Danske Bank som FRIDA havde godkendt <strong>VEKO</strong> DATA ApS som<br />
kontraktpartner. Denne virksomhed havde de første bogføringsmæssige<br />
registreringer den 1. juni 1983.<br />
Allerede ved et bestyrelsesmøde i juli 1983 deltog <strong>VEKO</strong>’s kommende<br />
direktør, Niels Erik Løgstrup, der har en lang og bred detailhandelserfaring<br />
blandt andet fra specialforretninger og stormagasiner.<br />
Dertil kommer, at han er uddannet som civiløkonom med speciale<br />
i Salgsorganisation og Reklame, statsautoriseret ejendomsmægler og<br />
valuar. Han havde sammen med kompagnonen, Jørn Højlund, der<br />
aktuelt var direktør for Hennes & Mauritz A/S og formand for<br />
Københavns City Center og City Konto, på samme tid drevet flere<br />
101
konsulentvirksomheder, herunder Detailhandelsinstituttet A/S og si-<br />
deløbende hermed blandt andet drevet forskellige detailforretninger<br />
og import-/grossistvirksomhed. Løgstrup, der skulle tiltræde den 1.<br />
august 1983, var referent af dette og alle følgende bestyrelsesmøder i<br />
de 16 år, han var ansat i <strong>VEKO</strong>.<br />
Emnet for mødet var forhandlingerne om en administrationsaftale<br />
med City Konto s.m.b.a. (selskab med begrænset ansvar). Det blev<br />
besluttet at fortsætte forhandlingerne og umiddelbart at påbegynde<br />
det praktiske arbejde.<br />
Victor Skjødt redegjorde for det foreløbige forløb af en spørgeskemaundersøgelse<br />
vedrørende personalerabat. Han fremviste tillige<br />
annonceudkast og bad om tilladelse til at benytte nogle af midlerne<br />
i Kampfonden hertil, fordi der skulle foretages store ændrings- og<br />
vedligeholdelsesarbejder af vejbane og fortove på Vesterbrogade.<br />
Forslaget blev afvist! Endvidere omdelte han et notat om Dankortet,<br />
og der var enighed om, at det snarest skulle gøres til genstand for en<br />
drøftelse.<br />
Ved bestyrelsesmøde i august 1983 fremlagde Birger Brosbøl-<br />
Jensen udkast til de årsregnskaber, der blev forelagt generalforsamlingen<br />
i september og oplyste, at afskrivninger på debitorer var beregnet<br />
som 5½ % af den totale debitormasse eksklusive inkassodebitorer, og<br />
efter fradrag af tab og omkostninger, herunder egne lønninger, opnåede<br />
<strong>VEKO</strong> at få ca. 40 % hjem af de beløb, der var blevet overgivet<br />
til inkasso. Terkel Lund-Nielsen oplyste, at det var et godt resultat,<br />
sammenlignet med et inkassobureau, han havde kendskab til. Og som<br />
et uventet og typisk spørgsmål fra ham spurgte han, om det var billigere<br />
helt at nedlægge INCASSOBUREAUET? Hvorfor bare være<br />
tilfreds, når der måske var en nemmere og mere indbringende løsning?<br />
Resultatet af denne drøftelse blev imidlertid, at <strong>VEKO</strong> fortsatte med<br />
inkasso efter de hidtidige principper, men emnet var blevet vendt en<br />
ekstra gang.<br />
102
Bestyrelseshonoraret blev fastsat til 10.000 kroner pr. medlem,<br />
formanden og reklameudvalgsformanden dog det dobbelte. Der var<br />
tale om en lille timeløn.<br />
En ny struktur blev drøftet. Herunder foreslog Terkel Lund-<br />
Nielsen, at princippet måtte være stemmeret, der også relaterer sig<br />
til medlemmets <strong>VEKO</strong>-omsætning. For at sætte det strukturerede arbejde<br />
i gang blev det besluttet, at man i det kommende halvår skulle se<br />
på a) kapitalforhold, b) andelshavernes indflydelse og c) ordensregler.<br />
Omsætningsfremgangen i juni og juli 1983 var mindre end budgetteret,<br />
og i disse måneder var der et fald i antallet af kontooprettelser på<br />
25 % i forhold til året før, hvor der var et fald på 18 %! Det resulterede<br />
naturligvis i et faldende antal aktive konti. Mange konti blev indfriet,<br />
fordi pengeinstitutterne var ved at introducere Dankortet. Dette var<br />
en meget barsk og ildevarslende situation! Der var vel grænser for,<br />
hvor længe denne udvikling kunne vare, eller var der? Det var den<br />
velkomsthilsen, markedet gav den nye direktør, der var tiltrådt 14 dage<br />
før dette bestyrelsesmøde. Udviklingen var imødeset, men styrken af<br />
den og dens konsekvenser var endnu ukendte.<br />
Victor Skjødt havde rundsendt sit endelige udkast til regler for<br />
personalerabat, hvorefter der blandt andet blev lagt loft over, hvor<br />
meget hver enkelt måtte købe for med rabat. Forslaget blev vedtaget,<br />
men med 4 stemmer for og 2 imod. Ordningen viste sig overordentlig<br />
bære- og levedygtig, fordi den fjernede misbrug og var til at administrere<br />
med de systemer, <strong>VEKO</strong> allerede rådede over.<br />
Der var en afventende holdning til Dankortet, men direktøren fik<br />
tilladelse til at installere en dankortterminal i <strong>VEKO</strong>’s ekspeditionslokale,<br />
så kunderne kunne benytte den, når de kom for at indbetale på<br />
deres konti. Det medførte atter et fald i de kontante indbetalinger, der<br />
fortsat havde haft et relativt stort omfang, fordi mange af <strong>VEKO</strong>’s<br />
kunder hævede hele lønnen, straks efter den var overført, og de gik så<br />
rundt og betalte regninger. Nu fik de et kort til deres lønkonto i ban-<br />
103
ken, der i sit virke kunne ligne <strong>VEKO</strong>-kortet, der på en måde havde<br />
været med til at bane vejen for Dankortet!<br />
Dankortet blev lanceret med brask og bram. Det var virkelig gennemtænkt<br />
og godt forberedt. Det kunne i løbet af kort tid bruges som<br />
betalingsmiddel og hævekort over hele Danmark. Selvom mange detailhandlere<br />
strittede imod, måtte de hurtigt overgive sig, for kunderne<br />
havde taget Dankortet til sig. Det blev en helt ubeskrivelig succes.<br />
Dankortet kunne i løbet af kort tid benyttes i langt de fleste forretninger<br />
over hele landet, mens <strong>VEKO</strong>-kortet kun kunne bruges i 120<br />
forretninger på Vesterbro. Dertil kom, at Dankortet kunne benyttes<br />
som hævekort.<br />
På grund af introduktionen af Dankortet skulle CityKonto først<br />
starte den 16. september 1983. <strong>VEKO</strong> kom her igen med i en fiasko,<br />
der dog denne gang ikke kom til at koste selskabet penge.<br />
I begyndelsen af oktober 1983 blev kursen på andelsbeviser fastsat,<br />
så de ville koste 59.000 kroner pr. styk. Det beløb skulle man altså<br />
betale for at blive lukket ind i det gode selskab. Der er indlysende, at<br />
det blev sværere og sværere at få nye andelshavere, ikke mindst på et<br />
tidspunkt, hvor hele kontokort-markedet blev totalt forandret i løbet<br />
af relativ kort tid. Omsætningsindeks var på kun 84. <strong>VEKO</strong> havde på<br />
dette tidspunkt 17.000 aktive og 9.000 passive kunder.<br />
Der blev konstateret god overensstemmelse mellem budget og<br />
regnskab, idet dog afskrivninger på debitorer var 214.000 kroner og<br />
renteudgifter 170.000 kroner lavere end budgetteret.<br />
Allerede 14 dage senere blev der afholdt et nyt bestyrelsesmøde.<br />
Her blev det foreløbige resultat af en 15 % kampagne forelagt. Der<br />
var hidtil oprettet 515 nye konti, og omsætningen i kampagneperioden<br />
havde indtil nu været 6 millioner kroner. Der var stort set tilfredshed<br />
med kampagnen, som Victor Skjødt fandt professionel. Løgstrup var<br />
af den opfattelse, at mange kunder først åbnede deres kontoudtogskuverter,<br />
når betalingsdagen nærmede sig. De var måske endnu ikke<br />
104
opmærksomme på, at <strong>VEKO</strong> havde et ekstremt godt tilbud. Han ville<br />
derfor i fremtiden markere uden på kuverterne, at der var en kampagne<br />
på trapperne, og hvad den gik ud på. Denne praksis blev fulgt i<br />
adskillige år og medførte mange festlige kuverter.<br />
Der blev forhandlet med Direktoratet for Toldvæsenet om retten<br />
til fradrag for moms på tab på debitorer. Det var en meget spændende<br />
sag, som <strong>VEKO</strong> havde rejst, efter at direktøren havde haft en drøftelse<br />
med Frederiksberg Konto, der i hele sin levetid havde benyttet<br />
dette fradrag. Man havde her en af de mest kendte statsautoriserede<br />
revisorer, der stod fuldt og helt bag <strong>kontoring</strong>en. Imidlertid rejste<br />
Toldvæsenet krav om efterbetaling, hvilke førte til, at Frederiksberg<br />
Konto lukkede. Der var flere gange undervejs lange pauser i forhandlingerne,<br />
fordi Toldvæsenet kunne være længe om at svare. Et vigtigt<br />
omdrejningspunkt i forhandlingerne var, hvorvidt <strong>VEKO</strong> overtog eller<br />
ikke overtog fordringer på kunderne fra butikkerne. Da det var<br />
<strong>VEKO</strong>’s kunder, var vi af den klare opfattelse, at der ikke skete nogen<br />
overdragelse af fordringer. Hvad var det så, der foregik? Et godt stykke<br />
fremme i processen lavede Birger Brosbøl-Jensen, der sammen med<br />
Terkel Lund-Nielsen og Niels Erik Løgstrup repræsenterede <strong>VEKO</strong><br />
i forhandlingerne et udkast til et brev, der opstillede flere scenarier,<br />
forkastede nogle og holdt fast i ét, der beskriver forholdet nogenlunde<br />
sådan efter hukommelsen: <strong>VEKO</strong>-kortet fungerer som <strong>VEKO</strong>-kundens<br />
legitimation til på <strong>VEKO</strong>’s vegne at købe varer, som <strong>VEKO</strong> omgående<br />
videresælger til kunden. Når man har læst det igennem nogle<br />
gange, lyder det logisk og ret simpelt. Ingen havde tidligere fremført<br />
den opfattelse. Vi måtte vente fem år, inden der faldt en afgørelse.<br />
Der blev demonstreret en terminal til elektronisk forespørgsel hos<br />
Ribers, nu RKI. På den tid skete alle henvendelserne dertil pr. telefon,<br />
hvilket var en tidkrævende proces.<br />
I januar 1984 kunne det konstateres, at <strong>VEKO</strong>’s resultat til og med<br />
30. november var på 1,1 million kroner efter nogle gevaldige og over-<br />
105
askende udsving både op og ned i forhold til budgettet. 15 % kam-<br />
pagnen blev bedømt til at havde været for lang og for dyr, hvilket kan<br />
undre, når man anskuer konkurrencesituationen og regnskabsresultatet.<br />
Sommervarmen sidste år havde været en plage for såvel personale,<br />
som for kunder. Derfor ville der blive installeret et klimaanlæg i lokalerne<br />
allerede i februar.<br />
Inden bestyrelsesmødet i marts 1984 var finansrapporter blevet<br />
rundsendt. De gav anledning til meget divergerende opfattelser af<br />
fremtiden, hvoraf de pessimistiske var mest fremherskende, og skulle<br />
det vise sig de mest realistiske.<br />
Det blev besluttet, at overborgmester Egon Weidekamp skulle tildeles<br />
<strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1984.<br />
Der var rettet forespørgsel til Chr. Rovsing for at få integreret<br />
tekstbehandling i edb-systemet. Dette var imidlertid ikke muligt på det<br />
tidspunkt, hvorfor vi måtte søge en anden leverandør af denne ydelse.<br />
Selvom edb-systemet til registrering af bevægelser på kundernes konto<br />
var endog meget avanceret, blev al korrespondance skrevet på manuelle<br />
og elektriske skrivemaskiner. Der var tekstbehandlingsprogrammer<br />
på markedet, men enten var de meget enkle specialprogrammer<br />
på noget, der mindede om ombyggede skrivemaskiner eller også var<br />
de udviklet til brug på store anlæg. Programmerne var simple i forhold<br />
til dem, vi kender i dag. Rovsings store anlæg kunne kun indrettes til<br />
at udskrive på fortrykte formularer, som for eksempel kontoudtog, og<br />
man kunne redigere lister og talkolonner med få tekster.<br />
I maj 1984 kunne bestyrelsen konstatere, at omsætningen i april var<br />
faldet med 500.000 kroner i forhold til samme måned år før. Heraf<br />
var der tale om et tilsigtet fald i personaleomsætningen på 275.000<br />
kroner. Victor Skjødts nye regler for denne omsætning havde altså<br />
den ønskede virkning. Der kunne tillige konstateres et fald i antallet<br />
af aktive kundekonti, hvorimod tabet på debitorer var mindre end<br />
106
Niels Erik Løgstrup, Direktør 1983-1999.<br />
budgetteret og pengeindgangen i INCASSOBUREAUET 400.000<br />
kroner større end året før. Det sidste kunne i et vist omfang skyldes,<br />
at bankerne indfriede kundernes konti i en lind strøm for selv at stå<br />
som långivere.<br />
Det blev besluttet alene at opkræve 7 % som markedsføringsbidrag<br />
hos butikkerne. Det blev også besluttet at indføre et Firmakort,<br />
som butikkerne kunne bruge til vare- og omkostningskøb hos andre<br />
<strong>VEKO</strong>-butikker. Det var naturligvis for at fremme omsætningen i butikkerne<br />
og i <strong>VEKO</strong>.<br />
Der blev konstateret problemer med, at Chr. Rovsing A/S tog sig<br />
107
etalt for <strong>VEKO</strong>’s know-how ved at lukke konkurrerende brugere ind<br />
på systemet. Senest Rødovre Centrum Konto og Finax. Da programmet<br />
blev lavet, var <strong>VEKO</strong> selvfølgelig interesseret i lavest mulige omkostninger.<br />
Ingen havde dengang opfattelsen af, hvor stor betydning<br />
det ville få at være alene om det bedste edb-system.<br />
Til generalforsamlingen i december 1984 var der mødt 55 af 115<br />
andelshavere. Den relativt store deltagelse skyldtes formentlig bestyrelsens<br />
forslag om at udvide <strong>VEKO</strong>’s geografiske butiksområde.<br />
Fra bestyrelsesmødet i oktober 1984 er hentet oplysninger om de<br />
økonomiske forhold: ”Birger Brosbøl-Jensen havde rundsendt udkast<br />
til årsregnskaber for <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., <strong>VEKO</strong> DATA ApS og <strong>VEKO</strong><br />
FINANS ApS og bemærkede til a.m.b.a.-regnskabet, at resultatet på<br />
2,1 millioner kroner var væsentlig påvirket af rabatkampagnen og af<br />
faldet i renteudgifter samt i nogen grad af forbedring i inkassoregnskabet.”<br />
Under indtryk af den usikkerhed, der herskede om effekten<br />
af Lov om Betalingskort og Dankortets fremmarch, blev det besluttet<br />
at foreslå årets resultat overført til egenkapitalen. Det blev besluttet at<br />
forhøje kapitalen i <strong>VEKO</strong> DATA ApS til 150.000 kroner ved fondsanparter.<br />
Der have ikke været aktivitet i <strong>VEKO</strong> FINANS ApS, hvis<br />
regnskabsår blev ændret, så det sluttes 31. maj ligesom i de øvrige<br />
selskaber.<br />
Formanden redegjorde for forslag til udvidelse af leverandørkredsen.<br />
Dette gav anledning til adskillige spørgsmål fra salen. En efterfølgende<br />
vejledende afstemning viste, at der var overvejende stemning<br />
imod forslaget, som bestyrelsen derefter trak tilbage. Dette betød, at<br />
medlemmerne ikke ønskede disse væsentlige og fremadrettede forandringer<br />
i <strong>VEKO</strong>, og at bestyrelsen fik vanskeligere ved at udvikle<br />
virksomheden. Dette valg var et udslag af den tidligere nævnte protektionisme,<br />
og det kunne meget vel være blevet startskuddet til afviklingen<br />
af <strong>VEKO</strong>.<br />
108
Formanden gennemgik en anonym rundskrivelse, der viste, at der<br />
fortsat foregik undergravende virksomhed i medlemskredsen.<br />
Et medlem med stor <strong>VEKO</strong>-omsætning gav udtryk for, at geby-<br />
rerne til <strong>VEKO</strong> ikke levnede forretningerne den fornødne brutto-<br />
avance. Det er klart, at gebyrerne var en ikke uvæsentlig beskæring<br />
af bruttoavancen på de varer, der blev solgt over <strong>VEKO</strong>-konti, men<br />
hvis man betragtede <strong>VEKO</strong>-salget som mersalg, kunne dette rigeligt<br />
forsvares, og det var der faktisk belæg for, idet en AIM-analyse (se senere),<br />
75 % af <strong>VEKO</strong>-kunderne næppe ville handle på Vesterbrogade,<br />
hvis de ikke havde en <strong>VEKO</strong>-konto. Det var så stærkt et signal, at det<br />
burde være opfanget af alle. Det skal i denne sammenhæng nævnes, at<br />
mange af forretningerne gav en meget større rabat til indkøbsforeningerne,<br />
uden at de der havde nogen som helst indflydelse.<br />
Bent Blaabjerg og Børge Frederiksen udtrådte af bestyrelsen efter<br />
eget ønske, og indvalgt blev direktør Jørgen Skovlund, Fredgaard<br />
Radio, og herreekviperingshandler Steen Golman, Don Juan. De øvrige<br />
bestyrelsesmedlemmer og revisor blev genvalgt. Jørgen Skovlund<br />
havde i mange år været direktør for ANVA og havde såvel derfra som<br />
fra Fredgaard et indgående kendskab til kontosalg.<br />
Henning Folmer Jensen og Terkel Lund-Nielsen havde nu siddet<br />
i <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse i 10 år. <strong>–</strong> Det var flot, men blev senere overgået<br />
med flere længder.<br />
Ved det konstituerende møde blev Finn Jensen valgt til formand<br />
og Victor Skjødt til næstformand, mens Erik Dahl blev valgt til formand<br />
for reklameudvalget.<br />
109
Betalingskortloven og Dankortet vender op og ned<br />
på markedet<br />
<strong>VEKO</strong>’s rutschetur starter for alvor<br />
1984/85 <strong>–</strong> 28. år.<br />
I juni 1984 blev der afholdt bestyrelsesmøde, hvis eneste dagsorden<br />
var Lov om betalingskort. ”Terkel Lund-Nielsen indledte med at fastslå,<br />
at vi i højere grad end tidligere må fokusere på det, vi<br />
er gode til: administration og finansiering. Vi må bruge<br />
kræfter på sideaktiviteter, som vi kan tjene penge på,<br />
ændring til salgsforening bør genovervejes, trods risici<br />
og tvivl om vi har kræfter til at gå foran og være banebrydende,<br />
den ændrede situation kan ikke løses ved faste kontingenter,<br />
vi kan ikke omdøbe alle leverandørgebyrer til reklameog<br />
markedsføringsbidrag,<br />
der kan være tvivl om medlemmernes loyalitet i den ændrede<br />
situation også i tilfælde af ”overbud” fra konkurrerende<br />
<strong>kontoring</strong>e.”<br />
Det var klar besked! Der var således ingen tvivl om, at såvel Dankortet<br />
som Lov om Betalingskort ændrede mange af de vilkår, der hidtil havde<br />
været gældende for driften af <strong>VEKO</strong>.<br />
Bent Blaabjerg var af den opfattelse, at vi ikke skulle skæve så<br />
meget til sideaktiviteter, men koncentrere os om vores basis: ”Uden<br />
<strong>VEKO</strong> ingen sideaktiviteter.” Han ville altså dyrke og styrke kerneforretningen.<br />
Det synspunkt blev forfulgt i adskillige år, men det var ikke<br />
nok. Henning Folmer Jensen gav derimod udtryk for, at det fremover<br />
110
kunne være nødvendigt at løbe risici ved sideaktiviteter, som for ek-<br />
sempel finansiering af andet og andre end egne kunder. Det var fak-<br />
tisk et godt synspunkt, for det skulle nogle år senere vise sig, at det var<br />
en ny regel, der blev gældende: Uden sideaktiviteter, intet <strong>VEKO</strong>. At<br />
sideaktiviteten så gik hen og blev hovedaktivitet er en helt anden sag,<br />
men <strong>VEKO</strong> holder fast i sin kerneaktivitet.<br />
Det blev besluttet ikke at foretage sig yderligere, før der forelå<br />
indikationer af, hvordan loven ville blive administreret. Dette tog<br />
Forbrugerombudsmanden sig af i den kommende tid ved at give os<br />
anskuelighedsundervisning gennem adskillige ”sager”. Der var ingen<br />
tvivl om, at han i hvert fald i forholdet til <strong>VEKO</strong> skød med spredehagl.<br />
Vi var heldigvis godt rustede, og der kom ikke til at mangle<br />
kampgejst, hvilket resulterede i, at han måtte opgive langt de fleste af<br />
sine sager. Imidlertid tog de megen tid for især advokat, revisor, bestyrelsesformand<br />
og direktør.<br />
Det blev besluttet at ændre andelshavernes gebyrer til 2 % administrationsgebyr<br />
og 5 % reklamegebyr.<br />
Det blev endvidere besluttet at undersøge mulighederne for at lave<br />
et fælleskort med Lyngby Storcenter, City 2, Rødovre Centrum og<br />
eventuelt Amager Konto. De arbejdede imidlertid under andre vilkår<br />
end <strong>VEKO</strong> og de andre gade<strong>kontoring</strong>e.<br />
I oktober 1984 blev der afholdt bestyrelsesmøde og seminar over<br />
to dage på Hotel Marienlyst. På dagsordenen var blandt andet forslaget<br />
til nye vedtægter og den nye og alvorlige situation, <strong>VEKO</strong> og<br />
andre kreditgivere var kommet i på grund af indførelsen af betalingskortloven<br />
og de direkte angreb fra Forbrugerombudsmanden,<br />
Forbrugerrådet, pengeinstitutterne og pressen. Det varede ikke længe,<br />
før bankerne krævede at få et totalbillede af deres kunders økonomiske<br />
forhold. Hvis de havde kontokort eller andre forbrugslån på ’det<br />
grå marked’, skulle disse indfries og opsiges, for at bankerne ville fort-<br />
111
sætte samarbejdet. Der blev af nogle pengeinstitutters medarbejdere<br />
brugt temmelig grove metoder.<br />
Terkel Lund-Nielsen oplyste, at der fortsat var meget stor usikkerhed<br />
om Betalingskortlovens fortolkninger og administration. Alle bekendtgørelser<br />
manglede fortsat. Lund-Nielsen frygtede, at loven ville<br />
virke konkurrenceforvridende til <strong>kontoring</strong>enes ugunst. Den frygt viste<br />
sig at være velbegrundet og var nok et af formålene med loven.<br />
Udkast til nye vedtægter blev gennemgået, og det blev besluttet at<br />
undlade at fremlægge dem på den forestående ordinære generalforsamling,<br />
blandt andet fordi der som nævnt endnu ikke forelå bekendtgørelser<br />
i medfør af Betalingskortloven.<br />
Der forelå oplysninger om, at Christian Rovsing A/S efter en længere<br />
betalingsstandsning nu var blevet erklæret konkurs. Det var en<br />
besværlig sag, som <strong>VEKO</strong> og den nye direktør var havnet i kort efter<br />
hans tiltræden. Det skal i denne forbindelse erindres, at alle oplysninger<br />
om kunderne, herunder vores tilgodehavender, lå på Rovsings<br />
edb-anlæg. Havde vi ikke adgang hertil, kunne vi ikke opkræve penge<br />
og ej heller sælge på konto. Det kunne have udviklet sig til en meget<br />
katastrofal situation, der i værste fald kunne have medført omgående<br />
lukning af <strong>VEKO</strong>. Heldigvis var medarbejdere i den afdeling, der<br />
betjente os, indstillede på at fortsætte arbejdet, hvis der blev stillet<br />
garanti for deres lønninger. En stor tak til dem. Den garanti stillede<br />
<strong>VEKO</strong>. Terkel Lund-Nielsen fremhævede, at Løgstrup havde været<br />
meget omhyggelig med behandlingen af denne kritiske sag. Det var<br />
han nu ikke alene om, for både formand, advokat og revisor havde<br />
stået bi, somme tider fra time til time.<br />
Finax, der dels var en ny operatør på det danske marked, dels<br />
havde ansat <strong>VEKO</strong>’s tidligere direktør, Jørgen Lysdahl, havde overtaget<br />
CityKonto og Frederiksberg Konto. <strong>VEKO</strong>’s samarbejde med<br />
CityKonto ophørte som tidligere nævnt uden tab.<br />
FRIDA havde opsagt samarbejdet til ophør pr. 31.12.1984, men<br />
112
der blev forhandlet om en ny kontrakt. I den forbindelse var det et<br />
stridspunkt, i hvilket omfang <strong>VEKO</strong> skulle dække FRIDA’s tab på debitorer.<br />
Det var vor opfattelse, at så længe og i det omfang vi fulgte de<br />
retningslinjer, der var afstukket af FRIDA, måtte denne virksomhed<br />
selv bære tabet.<br />
Der havde været gennemført en 15 % kampagne, der havde haft<br />
samme effekt som året før, til trods for at den seneste rabatperiode<br />
havde været kortere.<br />
<strong>VEKO</strong> havde ladet gennemføre en stort anlagt AIM-undersøgelse,<br />
hvis hovedresultater var følgende:<br />
Der var et ekstremt højt kendskab til <strong>VEKO</strong>-navnet.<br />
1/3 af kunderne på Vesterbrogade boede på Vesterbro<br />
og handlede regelmæssigt på Vesterbrogade.<br />
Halvdelen af kunderne i markedsområdet var over 50<br />
år.<br />
18 % af <strong>VEKO</strong>’s kunder boede på Vesterbro.<br />
25 % af <strong>VEKO</strong>’s kunder arbejdede på Vesterbro.<br />
75 % af <strong>VEKO</strong>-kunderne ville næppe handle på Vesterbrogade,<br />
hvis de ikke havde <strong>VEKO</strong>-kort.<br />
Trafik og parkeringsforhold var meget væsentlige.<br />
De 3 andre brogader havde bedre fat i deres lokalbefolkning,<br />
end Vesterbrogade havde i sin.<br />
41 % af <strong>VEKO</strong>-kunderne boede uden for <strong>VEKO</strong>’s<br />
markedsområde, defineret som det område, hvor kataloget<br />
distribueres.<br />
Vender man et af tallene om, betyder det, at 72 % af <strong>VEKO</strong>’s kunder<br />
ikke boede på Vesterbro. De blev altså hentet udefra. Det er formentlig<br />
de samme, som næppe ville handle på Vesterbrogade, hvis de ikke<br />
havde <strong>VEKO</strong>-kort. Det viser med al ønskelig tydelighed, hvilken stor<br />
betydning <strong>VEKO</strong> dengang havde for omsætningen i butikkerne. Med<br />
113
en vis forsigtighed kan man også udlede, at <strong>VEKO</strong> havde for få lokale<br />
kunder, men havde lidt bedre fat i dem, der arbejdede på Vesterbro.<br />
Der kunne være en overlapning imellem de to grupper.<br />
AIM’s hovedforslag var:<br />
<strong>VEKO</strong>’s butiksområde udvides til også at omfatte<br />
Værnedamsvej og Gl.<br />
Kongevej, så der bliver tale om en geografisk og sortimentsmæssig<br />
helhed.<br />
Kontoformerne ændres, så der bliver flere lange konti<br />
og konti med 2 årlige afdragsfrie måneder.<br />
Katalogdistributionen ændres til ca. 150.000 eksemplarer,<br />
og søndagsaviserne og lokalaviserne benyttes mere<br />
kontinuerligt.<br />
Butiksområdet renoveres.<br />
Udarbejdelse af en handlingsplan.<br />
I januar 1985 kunne det konstateres, at det akkumulerede resultat<br />
var på 843.000 kroner (7 måneder). Renteindtægterne var steget med<br />
550.000 kroner på grund af, at der var indført betalingsfrie måneder.<br />
Pengeindgangen i INCASSOBUREAUET var en del mindre end året<br />
før. Der konstateredes samtidig et stort fald i antallet af nyoprettede<br />
konti. Omsætningen i december havde til trods herfor været 5 % højere<br />
end året før. Faldet i kontooprettelser og i antallet af aktive konti<br />
var signal om en begyndende rutschetur for <strong>VEKO</strong>.<br />
<strong>VEKO</strong> havde renoveret kundeekspeditionslokalet med maling og<br />
helt nyt inventar, så det blev mere up to date. Blandt andet blev det<br />
indført, at kunderne kunne sidde ned foran ekspeditionspladserne,<br />
så de var i øjenhøjde med de ekspederende, der sad på kontorstole.<br />
Tidligere havde kunderne stået op ved en høj skranke, som det ekspederende<br />
personale sad nede bag. Når kunderne kom op ad trappen, så<br />
114
<strong>VEKO</strong> på plakatsøjlen ved Bymuseet.<br />
lokalet før ændringen ud som om, der slet ikke var personale til stede,<br />
fordi de var gemt bag skranken.<br />
Som konsekvens af den nye lovgivning og den øgede konkurrence<br />
blev der ikke opkrævet administrationsgebyr i 1985 og marketinggebyret<br />
blev fastsat til 7 %.<br />
115
116<br />
De månedsgebyrer, som kunderne betalte, blev forhøjet fra 5,50 til<br />
7,00 kroner. Månedsrenten blev forhøjet med 0,11 procentpoint. Den<br />
månedlige rente var herefter på 2,33 %.<br />
<strong>VEKO</strong>’s sortiment skulle fremover bestå af:<br />
1. <strong>VEKO</strong>-gratis.<br />
2. <strong>VEKO</strong> 10.<br />
3. <strong>VEKO</strong> 20.<br />
4. <strong>VEKO</strong> fleksibel (kunderne kunne inden for visse grænser<br />
selv af gøre, hvor meget de ville indbetale hvornår).<br />
Den nye kontrakt med FRIDA var færdigforhandlet, og <strong>VEKO</strong> påtog<br />
sig herefter et ansvar, der ikke kunne overstige 10 % af det modtagne<br />
honorar. FRIDA fandt aldrig anledning til at gøre den garanti gældende.<br />
På grund af generalforsamlingens afvisning af forslaget om udvidelse<br />
af det geografiske butiksområde blev det besluttet at anvende<br />
en del af reklamemidlerne til kommunikation med medlemmerne.<br />
Bestyrelsen følte sig ude i kulden og ville gerne bløde fronterne op.<br />
Allerede i februar 1985 var der atter bestyrelsesmøde. Her gav<br />
Terkel Lund-Nielsen udtryk for, ”at det ikke ville være hensigtsmæssigt<br />
at gennemgå forslaget til nye vedtægter, dels fordi 2 bestyrelsesmedlemmer<br />
ikke var til stede, dels fordi fortolkningen af Lov om betalingskort<br />
først ultimo 1985 ville give os de indikationer, vi har brug<br />
for. Vi afventer ligeledes professor Gomards responsum, der skulle<br />
redegøre for forskellen mellem factoring og <strong>kontoring</strong>e og formentlig<br />
om mulighed for og konsekvenser af ændring af <strong>VEKO</strong> til salgsforening.<br />
Momsproblemet er betydeligt.”<br />
Gennemgangen blev således udsat, og ”Bestyrelsen var herefter<br />
på en lidt ’trøstesløs’ markvandring på Vesterbrogade.” Der var langt<br />
mellem de optimistiske betragtninger på den tid, og det hjalp næppe<br />
på humøret at benytte en halvkold og kedelig dag til at betragte for-
etninger, der alle havde overstået udsalget og endnu ikke kunne præ-<br />
sentere forårsvarer.<br />
Victor Skjødt, Bestyrelsesformand 1985-1992.<br />
Atter i marts 1985 var der bestyrelsesmøde. Der var indkaldt til<br />
medlemsmøde, men kun 40 havde meldt deres deltagelse, hvorfor det<br />
blev besluttet at udsende en reminder.<br />
Det blev besluttet at tilbagebetale andelshaverne 2 % af omsætningen<br />
for regnskabsåret, men allerede i april trak bestyrelsen denne<br />
beslutning tilbage, fordi salget i forretningerne havde svigtet, og der<br />
var sket en ophobning af varer, hvorfor pengene skulle bruges til en<br />
15 % kampagne, der kunne frigøre nogle af de penge andelshaverne<br />
117
havde bundet i varelagre. Denne kampagne blev omgående sat i gang,<br />
og det kunne senere konstateres, at efter de første 20 salgsdage var indeks<br />
94 for omsætningen, og at antallet af kontooprettelser var 23 %<br />
lavere end året før.<br />
Forbrugerombudsmanden havde rettet henvendelse på grund af<br />
15 % - kampagnen. Man valgte at lade firmaets advokat besvare henvendelsen.<br />
”Der var ligeledes enighed om også at lade Terkel Lund-<br />
Nielsen uden yderligere forelæggelse til bestyrelsens beslutning varetage<br />
sagsbehandlingen, såfremt <strong>VEKO</strong> i forbindelse med administrationen<br />
af Lov om betalingskort ”løb ind i skrammer.” Det var en klog<br />
beslutning, set i lyset af de mange angreb/henvendelser <strong>VEKO</strong> blev<br />
bombarderet med.<br />
Det blev også besluttet at påbegynde løbende udsendelse af branchestatistikken<br />
til andelshaverne. Den blev et godt redskab for mange<br />
andelshavere til bedømmelse af egen omsætningsudvikling.<br />
Robert Christensen, Værestedet Fisken, Lille Istedgade blev valgt<br />
til modtager af årets <strong>VEKO</strong>’s HUMØTLEGAT 1985.<br />
Victor Skjødt blev ny formand<br />
Ved gennemgangen af det af Birger Brosbøl-Jensen forud for den<br />
ordinære generalforsamling i oktober 1985 rundsendte udkast til årsregnskaber<br />
blev det konstateret, at der ikke var signaler, der indikerede<br />
dårligere debitorer eller ringere kvalitet i behandlingen af dem.<br />
Regnskabsaflæggelsen i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. i relation til Lov om betalingskort<br />
blev behandlet, og regnskaberne blev opstillet i overensstemmelse<br />
med bestyrelsens tolkning af loven, idet der ikke fra det offentlige var<br />
modtaget tilkendegivelser, der kunne danne grundlag for beslutninger<br />
i og om virksomheden. I generalforsamlingen deltog 44 af 117 stemmeberettigede<br />
andelshavere.<br />
118
Bestyrelsens beretning var præget af den usikkerhed, som Lov<br />
om Betalingskort gav anledning til, fordi den i sin administration blev<br />
oplevet mere konkurrenceforvridende end forudset ved vedtagelsen.<br />
Således var det administrativt besluttet, at lovens centrale bestemmelser<br />
ikke kom til at gælde Dankortet. Under forberedelsen blev loven ellers<br />
populært kaldt ”Dankortloven”. ”Det er næppe for meget sagt, at<br />
pengeinstitutterne har sat sig hårdt på administrationsapparatet….”.<br />
Det var i øvrigt vores opfattelse, at Forbrugerombudsmanden<br />
gik mere forsigtigt til pengeinstitutterne end til <strong>kontoring</strong>ene. Det<br />
var og er jo ikke noget ukendt fænomen, at jo større en virksomhed<br />
er, og jo større ressourcer den råder over, desto mere tilbageholdende<br />
og desto bedre forberedt skal man være, inden man går i<br />
clinch med den. <strong>VEKO</strong> havde indgået en tidsbestemt våbenhvile med<br />
Forbrugerombudsmanden om <strong>VEKO</strong>-gratis, 15 % kampagnen og om<br />
kontobetingelserne. Der var tale om en stakket frist.<br />
Fra november 1984 havde <strong>VEKO</strong> indført en permanent direkte<br />
linje til kontrolopringninger. Betjeningen af den havde højeste prioritet<br />
på <strong>VEKO</strong>-kontoret, så det blev lettere og hurtigere for butikkerne<br />
at få godkendelse eller afslag af salg på <strong>VEKO</strong>-kort. Hvis en god<br />
kunde ved et køb kom til at overtrække sin kontogrænse, var proceduren<br />
den, at vedkommende kom til telefonen, så kontogrænsen kunne<br />
forhøjes med det samme. Der forelå således en gensidig mundtlig aftale,<br />
der efterfølgende blev bekræftet af <strong>VEKO</strong>.<br />
Finax havde været på banen med et venligt overtagelsesforsøg <strong>–</strong> af<br />
<strong>VEKO</strong> naturligvis. Det kom aldrig til realitetsforhandlinger, men til<br />
rygtedannelse.<br />
Generalforsamlingen startede kl. 09.30, hvilket gav anledning til<br />
kritik. Ved en vejledende afstemning viste det sig dog, at 2/3 af de<br />
fremmødte foretrak, at generalforsamlingerne blev afholdt om formiddagen.<br />
Tidspunktet var naturligvis et problem for dem, der var<br />
alene eller meget få i forretningerne.<br />
119
120<br />
Et medlem udtrykte, at det var fristende at benytte andre konto-<br />
ringe, der jo ikke kostede butikkerne noget. Hertil svarede formanden,<br />
Victor Skjødt, at bidraget til <strong>VEKO</strong> ikke dækkede alle reklameudgifter,<br />
og at de ”gratis” <strong>kontoring</strong>e overhovedet ikke bidrog til markedsføring<br />
af <strong>VEKO</strong>’s butikker. Det forlød, at <strong>VEKO</strong>’s tidligere direktør, som jo<br />
nu var ansat i Finax, med flid benyttede sit kendskab til <strong>VEKO</strong>’s andelshavere<br />
til at hverve dem for sin nye arbejdsgiver.<br />
Formanden Finn Jensen og næstformanden Henning Folmer<br />
Jensen ønskede ikke genvalg. Efter noget så sjældent som et kampvalg<br />
blev Bent Blaabjerg, Wolthers Briller, og Niels Pedersen, Minak<br />
Belysning, nyvalgt. De øvrige bestyrelsesmedlemmer blev genvalgt.<br />
Dengang var vedtægterne formuleret sådan, at alle bestyrelsesmedlemmer<br />
var på valg hvert år. Ved det efterfølgende konstituerende møde<br />
blev Victor Skjødt nyvalgt som formand og Bent Blaabjerg nyvalgt<br />
som næstformand.<br />
Frida flytter i ly af nattens mulm og mørke<br />
Forbrugerombudsmanden skyder med spredehagl<br />
1985/86 <strong>–</strong> 29. år.<br />
I august 1985 havde FRIDA opsagt samarbejdet og samtidig tilsidesat<br />
en af aftalens bestemmelser ved at ansætte en af <strong>VEKO</strong>’s medarbejdere.<br />
Der var enighed om at søge dette forhold stoppet ”inden<br />
der sker yderligere skred i henhold til samarbejdsaftalen.” FRIDA var<br />
uden at underrette os og som en tyv om natten ophørt med at benytte<br />
sig af <strong>VEKO</strong>’s ydelser i henhold til den gældende aftale. Opsigelsen<br />
blev først afleveret efter samarbejdets faktiske ophør. FRIDA var et<br />
stykke tid inden og med vor viden flyttet til egne lokaler på 4. sal i<br />
nummer 24, angiveligt på grund af pladsmangel. Chr. Rovsing A/S<br />
havde lavet en aftale med FRIDA om databehandling, uden at no-
gen af parterne havde underrettet os. Vi stod tilbage uden kunde og<br />
med nogle medarbejdere, vi ikke kunne beskæftige og måtte inden<br />
åbningstid underrette personalet om det hændte og oplyse, hvem der<br />
ville blive opsagt og til hvornår. Det var en travl morgen. Personalet<br />
udtrykte efterfølgende ros for håndteringen af sagen.<br />
Der forelå fire krav fra Forbrugerombudsmanden:<br />
a. Stop med automatisk forhøjelse af kontogrænserne.<br />
Det havde været fast praksis i mange år at forhøje<br />
mange kontogrænser og så meddele kunderne det<br />
bagefter. Hvis der blev gjort indsigelse, blev kontiene<br />
straks rettet tilbage. I et ikke ringe antal tilfælde<br />
blev forhøjelsen gennemført, fordi kunder havde<br />
overtrukket deres konti. Ved at vi forhøjede grænsen<br />
slap de kunder for rykkere og rykkergebyrer.<br />
Det opfattede vi som god kundebetjening, men det<br />
blev altså forbudt.<br />
b. 15 % kampagnen skulle stoppes.<br />
c. <strong>VEKO</strong> gratis konto skulle stoppes. Dette var en kontoform,<br />
hvor kunderne betalte efter løbende måned<br />
+ 30 dage uden rentetilskrivning. Efter <strong>VEKO</strong>’s opfattelse<br />
svarede dette nærmest til kontant afregning.<br />
Når denne kontoform skulle stoppes, var det, fordi<br />
rentefri konti var blevet forbudt. Det var da ellers<br />
en kundevenlig kontoform, men tilsvarende kunne<br />
ikke opnås i et pengeinstitut. Kontoformen fortsatte<br />
også efter denne henvendelse.<br />
d. Kontobetingelserne skulle ændres i overensstemmelse<br />
med lovens § 13.<br />
121
CMA A/S havde overtaget Rovsings Datacenter og indtrådte i kon-<br />
trakten med <strong>VEKO</strong>, hos hvem dette gav anledning til håb om videre-<br />
udvikling af systemet, hvilket også skete.<br />
122<br />
Omsætningen var i juni og juli faldet med henholdsvis 16 % og<br />
7 % i forhold til året før. Det blev besluttet at nedsætte butikkernes<br />
markedsføringsbidrag til 5 % med virkning fra den 1. januar 1986.<br />
Personalerabatordningen blev atter forlænget med et år.<br />
Den 2. september havde der været afholdt møde med Forbrugerombudsmanden,<br />
og det var bestyrelsens opfattelse, at ”fredsaftalen”<br />
da var udløbet. Herefter blev det <strong>–</strong> ikke mindst set i lyset af <strong>VEKO</strong>’s<br />
dalende omsætning besluttet at gennemføre en 15 % kampagne,<br />
foreløbig i 14 dage. Der skulle gives rabat på køb på <strong>VEKO</strong>-konto<br />
med og uden plastikkort. Dette sidste var vigtigt, da man i henhold<br />
til Betalingskortloven ikke måtte tilbyde kortindehavere fordele, som<br />
kontantkunder ikke kunne opnå. Hvad gør man så, når virksomheden<br />
naturligvis ikke havde kontantkunder? Man tilbød, at kunder kunne<br />
hente/købe en ”<strong>VEKO</strong>-check” på <strong>VEKO</strong>’s kontor og gå ud og handle<br />
i butikkerne og dermed opnå rabatten. Det var vores opfattelse, at<br />
vi dermed sidestillede kontantkunder med kontokunder, men den fortolkning<br />
fik <strong>VEKO</strong> ikke ros for af Forbrugerombudsmanden! Terkel<br />
Lund-Nielsen skulle undersøge, om ordet ”<strong>VEKO</strong>-check” måtte anvendes<br />
for den rekvisition, som <strong>VEKO</strong> udleverede til nye kunder og<br />
til kunder, der havde glemt deres <strong>VEKO</strong>-kort, og til kontantkunder,<br />
der ville opnå 15 % rabat.<br />
Teksterne skulle overbringes Terkel Lund-Nielsen samme aften<br />
i Charlottenlund. Der måtte handles hurtigt! Resultatet blev, at betegnelsen<br />
kunne anvendes lovligt. Lund-Nielsen ville tillige orientere<br />
Forbrugerombudsmanden om, at <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse ikke forlængede<br />
”fredsaftalen” og om, at <strong>VEKO</strong> ville starte en ny kampagne.<br />
Det blev besluttet at gennemføre en test af postordre. Der var<br />
lagt op til en ordning, hvor butikkerne kunne sælge efter et <strong>VEKO</strong>-
postordrekatalog. Butikkerne skulle være lagerførende og stå for di-<br />
stributionen af egne varer. Inden ordrerne blev videresendt til butik-<br />
kerne havde <strong>VEKO</strong> sikret sig betaling, enten ved at der var plads på en<br />
<strong>VEKO</strong>-konto eller ved, at kunderne havde indbetalt beløbet kontant.<br />
Formanden, Victor Skjødt, oplyste, at repræsentanter for Finax<br />
fortsat fortalte andelshaverne, at denne virksomhed var ved at overtage<br />
<strong>VEKO</strong>. Terkel Lund-Nielsen ville skrive til Finax’ advokat for at<br />
få rettet op på tingenes tilstand.<br />
I december 1985 var der en overskridelse af reklameudgifterne på<br />
500.000 kroner. Formanden for reklameudvalget, Erik Dahl, redegjorde<br />
herfor og kunne afgive løfte om, at for regnskabsåret som helhed<br />
ville der ikke blive tale om overskridelser. Der udspandt sig herefter en<br />
diskussion om katalogerne og finansieringen af dem. Som afslutning<br />
Formanden for Vesterbro Lokalråd Fanny Truels Jensen modtager <strong>VEKO</strong>’s<br />
Humørlegat 1986 af Overborgmester Egon Weidekamp. I baggrunden ses<br />
Birte Gudiksen, Victor Skjødt og Steen Goldman.<br />
123
herpå fremførte Bent Blaabjerg, at kataloget var hovedhjørnestenen<br />
i sammenholdet. Løgstrup fremhævede, at katalogerne var det sted,<br />
hvor vi bedst kunne vise <strong>VEKO</strong>’s mangfoldighed. Niels Pedersen var<br />
af den opfattelse, at der i højere grad skulle være tale om salgsannoncer<br />
i katalogerne til forskel fra prestige-, visitkortannoncer og annoncer<br />
betalt af butikkernes leverandører, oftest uden priser og tit uden,<br />
at varerne fandtes i den pågældende butik. Det havde han helt ret i!<br />
Antallet at aktive kontokunder var 5 % lavere end året før. Der<br />
kunne være tale om, at <strong>VEKO</strong>’s ”monopol” på kontosalg på Vesterbro<br />
var blevet brudt af Frida og Finax. Dertil kom, at pengeinstitutterne<br />
var blevet mere aggressive på privatmarkedet. Det må ikke glemmes,<br />
at Dankortet var beregnet for private kunder, så det var en stor konkurrent.<br />
Der verserede nu 5 sager hos Forbrugerombudsmanden, idet en<br />
såkaldt Streamersag var kommet til.<br />
Mens Victor Skjødt var uden for døren, blev det besluttet at yde<br />
ham et ekstraordinært honorar som kompensation for tidsforbrug i<br />
forbindelse med tolkningen af betalingskortloven. Han var ud over<br />
at være købmand i boligtekstiler Fagkyndig tillidsmand i forbindelse<br />
med betalingsstandsnings- og konkursboer og havde i den forbindelse<br />
sin hyppige gang i Sø- og Handelsretten. Han var af en lægmand at<br />
være eminent til ikke blot til at læse en juridisk tekst, men også til at<br />
oversætte den til et for købmænd forståeligt sprog.<br />
I februar 1986 kunne formanden, Victor Skjødt, atter referere et<br />
positivt møde i Danske Bank, der var resulteret i, at kassekreditten<br />
blev forhøjet til 29,5 millioner kroner. Banken havde tillige stillet en<br />
accept af ”øremærket egenkapital” i udsigt uden at stille krav om tilbagetrædelseserklæringer<br />
eller anden sikkerhed fra andelshaverne. Dette<br />
skyldtes formentlig, at der ved denne ordning ikke skete nogen umiddelbar<br />
udhuling af egenkapitalen.<br />
124
Det fortsatte fald i tilgangen af nye kunder gav anledning til alvor-<br />
lig bekymring for fremtiden. Som læser kan man formentlig undre sig<br />
over, at tilbagegangen i omsætning og i antallet af nye kunder krævede<br />
forhøjelse af kassekreditten. Årsagerne var især, at der i den periode<br />
blev tilbudt længere kreditter, og at de gode gamle kunder fik forhøjet<br />
deres kontogrænser og benyttede sig heraf.<br />
Virkningerne af 15 % rabatkampagnerne blev atter drøftet. Jørgen<br />
Skovlund udtrykte, ”at vi er nogle, der har glæde af den” og mente,<br />
at kampagnen var markedsført vældig godt, men at den alligevel ikke<br />
gav den omsætning, den burde. Der var intet, som <strong>VEKO</strong> kom let til<br />
på den tid. Terkel Lund-Nielsen gav udtryk for den opfattelse, at for<br />
<strong>VEKO</strong> var kampagnerne dyre, men at de formentlig gik i nul, hvis<br />
man så butikkerne og <strong>VEKO</strong> under ét. ”Målet med alle aktiviteterne<br />
må være at få kunder ind i butikkerne.” Det var en meget central del af<br />
<strong>VEKO</strong>’s virke, Terkel Lund-Nielsen her bragte i erindring.<br />
Bent Blaabjerg foreslog, og bestyrelsen besluttede, at <strong>VEKO</strong> påtog<br />
sig træning af butikkernes personale. Der blev inspireret af Niels<br />
Pedersen fundet et godt video-kursus med professionelle skuespillere.<br />
<strong>VEKO</strong> gennemførte på grundlag heraf en hel del kurser, der bestod<br />
af 6 gange 1½ times undervisning. Direktøren havde tidligere i nogle<br />
år undervist på Købmandsskolen (både lærlinge- og voksenundervisning)<br />
og tillige skrevet et par lærebøger, så han var ikke betænkelighed<br />
ved at gå i gang med denne opgave.<br />
Ud over bruddet på reglen om ansættelse af <strong>VEKO</strong>’s personale<br />
var der nu også en inkassosag, idet Frida skyldte 500.000 kroner for<br />
udført arbejde.<br />
I marts 1986 viste kontoanalysen og branchestatistikken en beskeden<br />
fremgang. Et spinkelt og kortvarigt lys i en lang, mørk tunnel!<br />
Det ulmede i politiske kredse og hos Forbrugerombudsmanden<br />
med et forbud mod, at kortudstedere anmeldte misbrug og manglende<br />
betalinger til RKI, der tidligere hed Ribers Kredit Information. I den<br />
125
forbindelse drøftede bestyrelsen <strong>VEKO</strong>’s placering, og det blev be-<br />
sluttet at søge at undgå, at det blev <strong>VEKO</strong>, der skulle føre en eventuel<br />
sag, selvom dette kunne medføre manglende overholdelse af aftalen<br />
med RKI. Løgstrup skulle orientere RKI herom. Der var enighed i<br />
<strong>VEKO</strong>’s bestyrelse om, at det burde være et stormagasin eller et benzinselskab,<br />
der tog prøvesagen. Denne sag viser med al ønskelig tydelighed,<br />
at jagten på kontoselskaber var gået ind, og at alle midler skulle<br />
afprøves. Vi måtte ikke benytte kreditoplysningsbureau, mens pengeinstitutterne<br />
måtte benytte både RKI og deres eget fælles system.<br />
Hvis kontoselskaberne skulle yde kreditter uden den beskyttelse, som<br />
advarslerne fra RKI udgjorde uanset hvor mangelfulde de var så ville<br />
tabene hurtig blive så store, at det blev nødvendigt at lukke. Det var<br />
måske det egentlige mål for lovgivere og embedsmænd?<br />
Frida havde overtaget Odense City-konto, der var en gadeforening<br />
ligesom <strong>VEKO</strong>.<br />
I april 1986 viste Birger Brosbøl-Jensens analyse af debitorernes<br />
bonitet, at den var svagt vigende. Hvis den faldt markant, ville <strong>VEKO</strong><br />
komme til at mangle indtægter.<br />
Det blev besluttet at ændre beregningsgrundlaget for rentetilskrivning<br />
fra ”saldo” til ”dag til dag” rente. Ved saldoberegningen blev<br />
kundernes renter beregnet af saldoen på opgørelsestidspunktet, hvor<br />
den ofte var på sit højeste. Denne beregningsmetode var et levn fra<br />
gamle dage, og hverken bestyrelsesmedlemmerne, revisor eller direktør<br />
anså den for forsvarlig, for at sige det mildt!<br />
Den maksimale kontogrænse blev forhøjet til 20.000 kroner. Dette<br />
var naturligvis et forsøg på at bevare størrelsen af <strong>VEKO</strong>’s rentebærende<br />
kundetilgodehavender, men det indebar samtidig den risiko, der<br />
fulgte af, at debitorbeholdningen blev fordelt på færre personer, hvilket<br />
krævede større agtpågivenhed fra <strong>VEKO</strong>’s side.<br />
Ligeledes i april 1986 blev der afholdt en ekstraordinær generalfor-<br />
126
samling om postordresalg, der krævede et betydeligt engagement fra<br />
<strong>VEKO</strong>’s side. De 51 fremmødte medlemmer nedstemte forslaget.<br />
I maj 1986 var det akkumulerede resultat på 1,1 millioner kroner,<br />
men debitor- massen var fortsat faldende.<br />
Andelshaverne var allerede af formandens indlæg på den ekstraordinære<br />
generalforsamling blevet orienteret om, at forslaget om at<br />
etablere en postordrevirksomhed var et tilbud til alle medlemmer af<br />
<strong>VEKO</strong>, men hvis et flertal gik imod, ville en kreds starte en postordrevirksomhed.<br />
Victor Skjødt orienterede <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse om stiftende<br />
generalforsamling i Postordregruppen a.m.b.a., der ville indgå<br />
en administrationsaftale med <strong>VEKO</strong>, hvilket man orienterede alle andelshavere<br />
om.<br />
<strong>VEKO</strong>’S HUMØRLEGAT 1986 ville blive tildelt Formanden for<br />
Vesterbro Lokalråd m.m., Fanny Troels Jensen. Det lille, kære og højt<br />
skattede menneske, der med flid og indsigt kæmpede for bydelen og<br />
især for dens svageste beboere. En journalist spurgte hende engang<br />
om, hvad folk dog sagde, når hun og hendes frivillige medarbejdere<br />
gik fra værtshus til værtshus og prædikede religion. ”Vi prædiker ikke<br />
religion, vi praktiserer den,” var hendes kontante svar.<br />
Dansk Organisation af Detailhandelskæder, Oliebranchens<br />
Fællesråd og Detailhandelens Kreditformidlings Råd havde i fællesskab<br />
anlagt sag mod Forbrugerombudsmanden for at få anerkendt<br />
deres medlemmers ret til at forsætte den hidtidige praksis med anmeldelse<br />
af dårlige betalere til oplysningsregistre. Denne sag blev afvist<br />
af Sø- og Handelsretten, og den afgørelse blev umiddelbart anket til<br />
Højesteret.<br />
Da de detailhandelsejede <strong>kontoring</strong>e var kommet i klemme i forbindelse<br />
med forvaltningen af Lov om betalingskort, havde gruppen<br />
besluttet at omdanne Erfa-gruppen til en forening, Foreningen<br />
af Detailhandelsejede Kontoringe DDK, for derigennem at få større<br />
slagkraft over for myndighederne. Advokat J.H. Matthiesen, der tillige<br />
127
var advokat for flere <strong>kontoring</strong>e i butikscentre, var i mange år for-<br />
eningens meget indsigtsfulde, aktive, myndige og effektive sekretær.<br />
DDK blev hurtigt høringsberettiget i forbindelse med forslag til nye<br />
love, bekendtgørelser og EU-direktiver, der blot perifert berørte vort<br />
arbejdsområde. I DDK gjorde man sig det til en vane altid at besvare<br />
alle sådanne henvendelse og med stillingtagen til forslagene.<br />
Andelshaverne fik øremærket en del af<br />
egenkapitalen<br />
Den ordinære generalforsamling vedrørende regnskabsåret 1985/86<br />
blev på grund af det store arbejde med formulering af forslaget til nye<br />
vedtægter først afholdt i december 1986, altså 6 måneder efter, der var<br />
skiftet regnskabsår. Selvom dette arbejde rakte langt ind i det nye år,<br />
vil det blive refereret, før generalforsamlingen refereres. I juni blev de<br />
længe varslede nye vedtægter gennemgået af bestyrelsen, efter at formanden,<br />
Victor Skjødt havde fremhævet hovedpunkterne i ændringen<br />
af vedtægterne:<br />
a. Begrebet handel<br />
b. Øremærkning af egenkapital<br />
c. Stemmefordeling.<br />
Terkel Lund-Nielsen oplyste, at formuleringen af formålsparagraffen<br />
havde som primær hensigt at fastholde andelsselskabstanken og de<br />
deraf følgende beskatningskonsekvenser, og Birger Brosbøl-Jensen<br />
erklærede sig enig i de skattemæssige overvejelser.<br />
Jørgen Skovlund satte spørgsmålstegn ved, om det overhovedet<br />
havde noget formål at fremlægge nye vedtægter før tillidsforholdet<br />
mellem bestyrelse og andelshavere var genoprettet. Terkel Lund-<br />
Nielsen fremhævede, at netop fremlæggelsen skulle medvirke hertil,<br />
bestyrelsen havde jo ved flere lejligheder lovet at fremsætte forslag<br />
til nye vedtægter. Der er ingen tvivl om, at de seneste nederlag på<br />
128
generalforsamlingerne gjorde ondt på bestyrelsesmedlemmerne, der<br />
gjorde sig store anstrengelser for at sikre, at <strong>VEKO</strong> kunne overleve<br />
disse turbulente år. Der var en afgrundsdyb forskel på bestyrelsens og<br />
andelshavernes vurdering af den situation, <strong>VEKO</strong> befandt sig i.<br />
Niels Erik Løgstrup foreslog, at 50 % af egenkapitalen minus selskabskapitalen<br />
blev øremærket, hvilket ville indebære, at såvel overskud<br />
som underskud skulle regulere den øremærkede del af egenkapitalen.<br />
Ved bestyrelsesmøde i august 1986 blev forslaget til vedtægtsændringer<br />
atter sat under behandling, idet følgende blev drøftet:<br />
a. Indkøbs-salgsforening<br />
Der var frygt for, at <strong>VEKO</strong> kom til at sidde mellem to stole<br />
ved at gå over til at blive en salgsforening. Birger Brosbøl-<br />
Jensen havde rettet henvendelse til Statsskattedirektoratet,<br />
”der ikke kunne se problemet.” Brosbøl-Jensen ville prøve at<br />
få en skriftlig afgørelse.<br />
b. Generel øremærkning af 50 % af egenkapitalen<br />
Terkel Lund-Nielsen var bange for at binde bestyrelsen<br />
til permanent at placere halvdelen af egenkapitalen som<br />
”Egenkapital særkonto.” Løgstrup fremhævede, at man<br />
ved ikke at have mulighed for tilbageløb kunne risikere, at<br />
hele egenkapitalen på et tidspunkt ville være placeret på<br />
”Egenkapital særkonto.” Efter forslag fra Lund-Nielsen blev<br />
det besluttet at indføje en bestemmelse om, at en generalforsamling<br />
ikke kunne fastsætte en udlodning, der var højere<br />
end den, bestyrelsen foreslog. Det besluttedes at foreslå, at<br />
der i forbindelse med vedtægtsændringerne blev hensat 50 %<br />
af reservefonden pr. 31.05.86 til ”Egenkapital særkonto.”<br />
Bestyrelsen vurderer og foreslår om, og hvor meget der herefter<br />
årligt skal overføres til ”Egenkapital særkonto”.<br />
129
”Egenkapital særkonto” blev anvendt til at bogføre en del af den frie<br />
egenkapital fordelt på en konto for hver enkelt andelshaver. Beløbet<br />
ville blive udbetalt andelshaveren efter dennes udtræden af <strong>VEKO</strong>.<br />
Hidtil fik man kun udbetalt parikursen på andelsbeviset 2.000 kroner,<br />
uanset hvor meget der oprindeligt var betalt for det. Dette fandt<br />
bestyrelsen mere og mere uholdbart, efterhånden som egenkapitalen<br />
voksede, og kursen på andelsbeviser derved steg drastisk. På den ene<br />
side ville man gerne tilgodese andelshaverne, på den anden skulle det<br />
sikres, at der til stadighed ville være midler nok til rådighed for at drive<br />
<strong>VEKO</strong> videre.<br />
130<br />
c. Markedsføringsafgift af butikkernes totalomsætning<br />
”Som det er i dag, er markedsføringsafgiften konkurrenceforvridende<br />
i <strong>VEKO</strong>’s disfavør…” Desuden kunne markedsføringsafgiften<br />
med den nuværende afregningsform<br />
give problemer i forholdet til § 20 i betalingskortloven.”<br />
Baggrunden for forslaget var den grundopfattelse, at <strong>VEKO</strong><br />
medvirkede aktivt og økonomisk til at fremme al omsætning<br />
i medlemsforretningerne, altså også den del af salget, der<br />
skete på fremmede kort, på Dankort og kontant. Det var<br />
ikke hensigten, at omlægningen skulle bibringe <strong>VEKO</strong> et<br />
større provenu, end hidtil.<br />
Der var et klart flertal i bestyrelsen imod at forsøge at gennemføre<br />
denne sidste ændring, til trods for at argumenterne var rigtige. Årsagen<br />
til, at bestyrelsen valgte at vende tommelfingeren nedad, var, at den<br />
indså det umulige i at ”sælge” ideen til andelshaverne.<br />
I september 1986 blev udkast til vedtægter atter meget grundigt<br />
gennemgået og drøftet. Ændringer, udeladelser og tilføjelser blev vedtaget.<br />
Der var enighed om, at andelshavere, der i den betragtede 5-årsperiode<br />
havde betalt en overkurs for andelsbeviserne skulle have 50 %
af denne overkurs + andel af omsætningen hensat til ”Egenkapital<br />
særkonto.” Overkursen blev ved indtræden tilskrevet <strong>VEKO</strong>’s egenkapital,<br />
som jo nu skulle fordeles. På den måde blev der kompenseret<br />
for den høje pris på andelsbeviser.<br />
Det blev aftalt at afholde i alt seks medlemsmøder om vedtægtsændringerne.<br />
Formanden, Victor Skjødt og direktøren skulle deltage i<br />
dem alle, mens 6 bestyrelsesmedlemmer delte deltagelsen mellem sig<br />
med et møde pr. medlem.<br />
På baggrund af erfaringerne fra medlemsmøderne blev forslaget<br />
til nye vedtægter atter behandlet på et bestyrelsesmøde i slutningen af<br />
oktober 1986. Kun et punkt skal nævnes her: Der ville ikke blive indføjet<br />
en bestemmelse om, at der kunne stemmes ved fuldmagt, fordi<br />
medlemmerne havde flere muligheder for at lade sig repræsentere på<br />
generalforsamlingen. Der var i bestyrelsen tillige den opfattelse, at det<br />
ville medføre et dårligt klima, såfremt en bestyrelse inden en generalforsamling<br />
havde fremskaffet det fornødne antal fuldmagter til at<br />
sikre dens forslag gennemført. Det forslag til vedtægter, der skulle<br />
forelægges på den ordinære generalforsamling, var på alle måder godt<br />
gennemarbejdet og vurderet, både i enkeltdele og som helhed.<br />
Ved den Ordinære generalforsamling i december 1986 var repræsenteret<br />
63 af 116 stemmeberettigede andelshavere. Årsregnskabet viste et<br />
overskud på 2,4 millioner kroner, hvilket ikke bringer tankerne hen på,<br />
at der faktisk var tale om en markedsmæssigt trængt virksomhed.<br />
Forslaget til nye vedtægter var meget tungt stof. Stemningen var<br />
temmelig træg og føltes af bestyrelsen en smule fjendtlig, men så skete<br />
der det, der aldrig må ske, nemlig at formanden, Victor Skjødt, glemte<br />
at slukke sin mikrofon, da han henvendt til bestyrelseskollegerne om<br />
andelshaverne sagde: ”De forstår ikke en skid af det hele!”. Det vakte<br />
jubel i salen og skabte et meget bedre klima for drøftelserne, og det var<br />
måske udslagsgivende for afstemningsresultatet. Under alle omstændigheder<br />
stemte 53 for og 11 imod. Forslaget blev således vedtaget.<br />
131
Dette resultat fjernede en stor sten for bestyrelse og direktør. Tilliden<br />
fornemmedes genoprettet. Beslutningen indebar, at 5 millioner kroner<br />
blev overført til ”Egenkapital særkonto”. Det er svært at forstå, at<br />
nogen kunne vælge at stemme imod, men som nævnt, det var svært<br />
stof.<br />
Med vedtagelsen af de nye vedtægter startede en helt ny periode<br />
for samarbejdet mellem <strong>VEKO</strong> og andelshaverne. Andelshaverne<br />
følte sig nu i langt højere grad som ejere af <strong>VEKO</strong>. Indtil vedtagelsen<br />
af de nye vedtægter kunne et nyt medlem betale op til 88.000 kroner<br />
for et andelsbevis og ville ved udtræden kun modtage 2.000 kroner.<br />
Efter forslaget ville prisen på et andelsbevis falde mærkbart, og et<br />
fratrædende medlem ville modtage nævnte 2.000 kroner med tillæg af<br />
vedkommendes indestående på ”Egenkapital særkonto”. - De samlede<br />
beløb, der blev overført til disse særlige konti, blev fordelt efter<br />
medlemmernes omsætning med <strong>VEKO</strong> de seneste år, og med tillæg<br />
på 50 % af den overkurs, der var betalt ved indtræden inden for de<br />
sidste tre år inden vedtagelsen. Bestyrelsens bekymring i denne sammenhæng<br />
var risikoen for, at der ville ske massive udmeldelser, fordi<br />
det kunne være fristende at indkassere indestående på ”Egenkapital<br />
særkonto”. En sådan reaktion ville kunne opløse <strong>VEKO</strong>, hvorfor forslaget<br />
også indebar begrænsninger i, hvor mange medlemmer der pr.<br />
år kunne få udbetalt indestående på ”Egenkapital særkonto.” Der var<br />
tale om en stor milepæl.<br />
1986/87 <strong>–</strong> 30. år.<br />
Da det i juni 1986 kunne konstateres, at <strong>VEKO</strong> havde mistet 2.000<br />
kunder, foreslog Erik Dahl, at der blev oprettet en Ung Konto, hvilket<br />
blev vedtaget. Der skulle hele tiden prøves nye tiltag for at modvirke<br />
tilbagegangen, så <strong>kontoring</strong>en kunne opretholdes.<br />
Forbrugerombudsmanden havde anlagt sag mod en kortudsteder,<br />
der ikke fulgte henstillingen om at undlade at indberette til RKI. Han<br />
132
havde tillige anlagt sag mod Magasin og Illum for at få dem til at op-<br />
høre med rentefri kreditter.<br />
Der var gennemført ændringer af skattekontrolloven, der kunne<br />
medføre, at også kontoselskaberne skulle indberette de i årets løb debi-<br />
terede renter, idet disse oplysninger skulle indgå i de individuelle selv-<br />
angivelser. I så tilfælde var <strong>VEKO</strong> nødt til at afkræve kunderne deres<br />
CPR-numre, hvilket hidtil havde været forbudt. Skattevæsenet ville jo<br />
få en masse bøvl, hvis det skulle identificere debitorerne uden at kende<br />
CPR-numrene. Indberetning uden brug heraf ville formentlig være helt<br />
uden betydning. Det blev sådan, at <strong>VEKO</strong> fik indberetningspligt ved<br />
brug af CPR-numre, hvilket foranledigede Forbrugerombudsmanden<br />
til at fremføre, at vi skulle afkræve kunderne CPR-numrene en gang<br />
om året og så slette dem, når vi havde indsendt oplysningerne til skattevæsenet!<br />
Og samme procedure næste år og så fremdeles. <strong>VEKO</strong> fik<br />
ændret edb-systemet, så der blev plads til CPR-numre, og så undlod<br />
vi i øvrigt at slette dem. Det hørte vi aldrig noget for. Man kan sige, at<br />
det blev stiltiende accepteret, formentlig fordi en offentlig myndighed<br />
have det store lod i denne sag.<br />
Ved bestyrelsesmødet i august 1986 understregede Terkel Lund-<br />
Nielsen i forbindelse med fremlæggelsen af de første tal fra en analyse<br />
over butikkernes og <strong>VEKO</strong>’s omsætningsudvikling, at <strong>VEKO</strong> også<br />
skaffer kontant omsætning til forretningerne. Og det var så sandt, som<br />
det var sagt, men mange forretningsindehavere var utvivlsomt af den<br />
opfattelse, at de selv skaffede al omsætning også <strong>VEKO</strong>-omsætningen.<br />
Victor Skjødt og Bent Blaabjerg havde rundsendt forslag til en OKkonto<br />
til gode kunder. En af fordelene kunne være, at butikkerne ikke<br />
skulle kontrolringe ved køb på under 10.000 kroner, endvidere skulle<br />
der ydes en rentefordel. Der blev nedsat et udvalg til at arbejde med forslaget.<br />
Terkel Lund-Nielsen skulle spørge Forbrugerombudsmanden,<br />
om der var noget til hinder for en sådan ’præmiering’. Dette er kun ét<br />
133
eksempel blandt mange på bestyrelsesmedlemmernes engagement i<br />
sagen <strong>VEKO</strong>. Desværre måtte en del rigtig gode forslag opgives, fordi<br />
de et eller andet sted ville være i konflikt med en lovparagraf.<br />
Der var atter varslet lejeforhøjelse for lokalerne i Vesterbrogade<br />
24-26.<br />
I september 1986 fremlagde Guldkortudvalget (OK-konto) et forslag,<br />
hvorefter der skulle udstedes et <strong>VEKO</strong> GULDKORT til rigtig<br />
gode kunder. Der skulle slet ikke kontrolringes, når dette kort blev<br />
forevist, og guldkortindehavere skulle tillige kunne hæve 1.000 kroner<br />
kontant pr. måned på <strong>VEKO</strong>’s kontor.<br />
De butikker, der afleverede salgsnotaer mindst 5 gange om ugen,<br />
fik forhøjet grænserne for kontrolringning. Jo hyppigere, der blev afleveret<br />
og bogført manuelt skrevne notaer, desto rigtigere var kundekontiene,<br />
og desto mere sikker var svaret ved kontrolopringninger.<br />
Efter at <strong>VEKO</strong>-kortet kunne benyttes i Dankortterminalerne, faldt<br />
antallet af salgsnotaer, der skulle bogføres manuelt.<br />
Terkel Lund-Nielsen refererede en sag, hvor et andelsselskab, der<br />
igennem længere tid havde modtaget mere end 25 % af omsætningen<br />
fra andre end andelshavere, var blevet kendt indkomstskattepligtige.<br />
Dette fik den betydning, at <strong>VEKO</strong> løbende holdt øje med, at omfanget<br />
af salg fra ikke-medlemmer altid udgjorde under 25 %.<br />
Forbrugerombudsmanden havde opgivet den ene af sagerne mod<br />
<strong>VEKO</strong>.<br />
Til trods for, at <strong>VEKO</strong> havde indsendt de nødvendig oplysninger<br />
i god tid, kneb det åbenbart for Forbrugerombudsmandens at overholde<br />
den frist, han selv havde for registrering af <strong>VEKO</strong>. Han nåede<br />
det dog lige før deadline. Der var en træghed i det system, som til<br />
dels kunne skyldes, at man skød med ’spredehagl’ efter alt, hvad der<br />
rørte sig på kreditkortmarkedet. Personalet havde ikke fået og fik ikke<br />
tilstrækkelig information om, hvordan <strong>kontoring</strong>e og andre kreditudbydere<br />
fungerede, og det var tilsyneladende vigtigt at få startet så<br />
134
mange sager som muligt, hvoraf flertallet ikke kunne holde så langt<br />
som til en stævning. Det var formentlig meningen, at kontoselskaberne<br />
skulle rette ind efter hver eneste påbud, men det gjorde de altså<br />
ikke! Det var utroligt, hvor meget arbejde betalingskortloven og den<br />
deraf følgende administration påførte vores lille virksomhed. Af og til<br />
følte vi det som om, det var vores opgave at efteruddanne de ansatte i<br />
Forbrugerombudsmandsinstitutionen. Terkel Lund-Nielsen og direktøren<br />
udvekslede breve hver eneste dag i mere end et år. Direktøren<br />
takker sin Gud og skaber og naturligvis især Terkel Lund-Nielsen for,<br />
at sidstnævnte var ved hans side! Terkel Lund-Nielsen besvarede alle<br />
henvendelser samme dag, han modtog dem. Det var utrolig flot! Emails<br />
var jo ikke opfundet dengang.<br />
På baggrund af regnskabsresultatet blev det besluttet at nedsætte<br />
afregningstiden over for andelshaverne fra 8 til 2 uger fra den 1. januar<br />
1987, idet bestyrelsen var af den opfattelse, at nedsættelsen af butikkernes<br />
markedsføringsbidrag med 2 % året forinden, naturligt burde<br />
følges op af hurtig afregning. Der var tale om ugentlige udbetalinger,<br />
men altså med 2 ugers forsinkelse. Hurtigere kunne det næsten ikke<br />
gøres. Denne korte frist ville forhåbentlig animere de sidste andelshavere<br />
til at være hurtigere til at aflevere manuelt udskrevne salgsnotaer.<br />
Kartoffelkuren sætter endnu en bremse på <strong>VEKO</strong>’s<br />
aktiviteter<br />
I oktober 1986 kom der atter et indgreb rettet mod det private forbrug:<br />
Kartoffelkuren, hvis primære formål var at bremse det lånefinansierede<br />
forbrug. Blandt andet blev nettorenterne på forbrugslån<br />
pålagt 20 % statsafgift, rentefradragsretten blev begrænset til 30 %, og<br />
der blev indført en stempelafgift på 2 % ved oprettelsen af lånekonti.<br />
Rentefri kredit blev nu direkte forbudt.<br />
135
<strong>VEKO</strong>’s 30 års jubilæum<br />
Guld- og sølvkort indførtes<br />
<strong>VEKO</strong>-kortet kan nu benyttes i Dankortterminalerne<br />
Pr. 30. januar 1987 viste regnskabet store udsving fra budgetterne, idet<br />
driftsindtægterne var faldet med 2,4 millioner kroner, driftsudgifterne<br />
med 2,6 og rabatten med 1,2 millioner kroner, hvilket tilsammen medførte,<br />
at resultatet var forbedret med 1,4 millioner kroner! Aktuelt set<br />
var det godt nok, og mange vil formentlig synes, at den ’hellige grav<br />
var velforvaret’, men det var ingenlunde tilfældet. Omsætningen var<br />
26 % lavere, og antallet af aktive konti 15 % mindre end året før. Det<br />
var så stor en nedgang, at det ville være meget vanskeligt at kompensere<br />
for den, især på længere sigt. Det var en lille trøst, at der samtidig<br />
var et ikke ubetydeligt fald i mængden af nye inkassosager, uden at<br />
dette endnu havde påvirket pengeindgangen.<br />
Kursen på andelsbeviser blev fastsat til 65.000 kroner, svarende til<br />
kurs 3.250. Dette til trods for, at de 5 millioner kroner, der blev hensat<br />
til ”Egenkapital særkonto” ikke længere indgik i kursberegningen.<br />
<strong>VEKO</strong> var økonomisk velpolstret.<br />
I marts 1987 redegjorde Terkel Lund-Nielsen for det store og omhyggelige<br />
forarbejde med nye ’Regler for optagelse af medlemmer’,<br />
med ’Tiltrædelseserklæringen’ og med ’Kontoreglerne’ og foreslog<br />
bestyrelsens godkendelse af alle tre. De to første var udarbejdet i forlængelse<br />
af den vedtægtsændring, der var gennemført på seneste generalforsamling,<br />
mens kontoreglerne var ændret som følge af bestemmelserne<br />
i Betalingskortloven. ’Tiltrædelseserklæringen’ var en slags<br />
standardkontrakt mellem hver enkelt andelshaver og <strong>VEKO</strong>.<br />
”Køreplan for opfyldelse/udnyttelse af vedtægternes § 24 blev<br />
136
aftalt og arbejdet fordelt.” Denne paragraf indeholder blandt andet<br />
bestemmelser om, at medlemmerne havde pligt til:<br />
a. At have bestemte minimumsåbningstider, fastsat af<br />
bestyrelsen.<br />
b. At i enhver henseende at behandle <strong>VEKO</strong>’s kontokunder<br />
som kontantkøbere.<br />
c. At sælge samtlige medlemmets varer til <strong>VEKO</strong>’s<br />
kontokunder.<br />
d. At indrømme ombytnings- og returret for alle varer<br />
og tjenesteydelser i mindst 8 dage (med ganske få<br />
undtagelser).<br />
e. at afgive oplysninger overfor <strong>VEKO</strong>’s revisor om<br />
omsætning fordelt på kontant salg, salg på <strong>VEKO</strong>kort<br />
og salg på andre kort.<br />
Regnskabschef Henry Meldgaard har forelsket sig i en veteranbil. Man kan<br />
vel godt blive træt af tal?<br />
137
Bestyrelsen havde med denne paragraf fået et instrument til at styre<br />
vigtige dele af samarbejdet mellem <strong>VEKO</strong> og andelshaverne og mellem<br />
andelshaverne indbyrdes. Den havde pligt til at udfylde disse bestemmelser.<br />
Socialrådgiver Hanne Reintoft blev valgt som modtager af <strong>VEKO</strong>’s<br />
HUMØR-LEGAT 1987.<br />
Planerne for festlighederne i forbindelse med <strong>VEKO</strong>’s 30-års jubilæum<br />
blev gennemgået og drøftet. Der var blandt andet enighed om,<br />
at gennemføre en 15 % rabatkampagne, hvor der skulle ydes rabat til<br />
såvel kontant- som kontokunder.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde atter haft drøftelser med Toldvæsenet<br />
i momssagen og forventede en afgørelse, hvorefter <strong>kontoring</strong>ene blev<br />
delvis momsregistrerede.<br />
Det blev godkendt, at <strong>VEKO</strong> som det første kontokort indgik aftale<br />
om at blive tilsluttet Dankortterminalerne. Det var bestemt ikke<br />
gratis at blive tilsluttet. Forud var gået flere års søgen efter en terminal,<br />
som kunne bruges, men det arbejde strandede blandt andet på, at<br />
ingen anså det for smart, at butikkerne skulle arbejde med forskellige<br />
terminaler. De fleste forretninger havde meget lidt diskplads. Det system,<br />
CMA udviklede til datafangst af terminalekspeditionerne, var<br />
meget avanceret, idet der, når et <strong>VEKO</strong>-kort blev kørt igennem en<br />
Dankortterminal, skete en direkte forespørgsel til kundens <strong>VEKO</strong>konto<br />
i CMA’s edb-system. Var der på den plads til købet inden for<br />
kontogrænsen og de indlagte tolerancer, skete bogføringen med det<br />
samme. Det betød, at når samme kunde umiddelbart efter gik ind i<br />
nabobutikken for at købe der, ville købekraften være begrænset af<br />
det første køb og så fremdeles. Dette system begrænsede antallet af<br />
hurtigløbere. Det blev ved samme lejlighed godkendt, at <strong>VEKO</strong> mod<br />
en mindre kompensation gik med til at ophæve en konkurrenceklausul<br />
i kontrakten med CMA A/S.<br />
138
Nye kontoplader i ’Guld & Sølv’ blev godkendt.<br />
Der var foreløbig fuldtegnet 4 hold til <strong>VEKO</strong>’s sælgerkursus for<br />
butikspersonale. Hvert fik 6 lektioner af 1½ time.<br />
Resultatet pr. 30. april 1987 var på 1,8 millioner kroner, mens antallet<br />
af aktive konti nu var det laveste i mands minde. Sammenholdes<br />
de to tal, skulle man tro, at <strong>VEKO</strong> kunne klare sig fint uden kunder,<br />
men det var naturligvis ikke tilfældet. 15 % kampagnen havde<br />
givet en omsætning på 12 millioner kroner. I tilsvarende periode<br />
under forrige kampagne var omsætningen 11,4 millioner kroner.<br />
Forbrugerombudsmanden havde i et brev forlangt 15 % kampagnen<br />
stoppet. Det måtte vi naturligvis overveje meget nøje, inden vi svarede,<br />
og da vi nåede dertil, var kampagnen afsluttet planmæssigt.<br />
Det rundsendte budget fik Terkel Lund-Nielsen til at fastslå, ”at vi<br />
også i efteråret bliver nødt til at foretage et stort fremstød.”<br />
I oktober 1987 blev der afholdt ordinær generalforsamling. Efter<br />
de nye vedtægter var det nu bestyrelsen, der udpegede dirigenten.<br />
Også denne gang blev det Terkel Lund-Nielsen. Kun 25 af 119 stemmeberettigede<br />
medlemmer deltog. Der havde været en afgang, fordi<br />
vedtægterne nu indeholdt en bestemmelse om tvungen udmeldelse,<br />
hvilket betød, at andelshavere, der solgte deres virksomhed eller ophørte<br />
med at drive forretning i <strong>VEKO</strong>-området, automatisk ophørte<br />
med at være medlemmer. Det var en logisk bestemmelse, der var nem<br />
at administrere.<br />
<strong>VEKO</strong> havde nu, efter en nedgang i regnskabsåret på 10 %, en<br />
omsætning på 51 millioner kroner og havde kun et beskedent overskud.<br />
Det sidste skyldtes til dels, at markedsføringsafgiften var nedsat,<br />
at der havde været afholdt 15 % rabatkampagne, og at der skete hurtigere<br />
udlodning til andelshaverne. Det faktiske reklameforbrug havde<br />
udgjort 8,9 % af omsætningen, heraf havde andelshaverne dækket<br />
5 % gennem betaling af marketinggebyr.<br />
Forholdet til Forbrugerombudsmanden havde i regnskabsåret<br />
139
været rimeligt fredeligt. Han opgav også sagen om 15 % rabat. Den<br />
senere afholdte 15 % kampagne udløste naturligvis et par breve fra<br />
Institutionen, men på baggrund af den tidligere sag, som den opgav,<br />
havde det ikke været muligt for <strong>VEKO</strong> at få et svar, der nærmere præciserede,<br />
hvorledes disse breve skulle forstås, hvorfor vi måtte betragte<br />
også denne sag som bortfaldet.<br />
Såvel det ringe antal fremmødte, som generalforsamlingens korte<br />
varighed indikerede, at freden mellem andelshaverne og bestyrelsen<br />
var genoprettet.<br />
140<br />
Festlige og glade ekspeditricer deltog aktivt i jubilæumsfestlighederne.
4. periode: 1987/88 <strong>–</strong> 1996/97<br />
Bindende åbningstider<br />
1987/88 <strong>–</strong> 31. år.<br />
I august 1987 var faldet i antallet af aktive konti igen den mest alarmerende<br />
udvikling. Uden tilstrækkeligt mange aktive konti kunne <strong>VEKO</strong><br />
ikke eksistere. Hvor var den nedre grænse? I hvilket omfang kunne<br />
omkostningerne tilpasses? Var det overhovedet muligt at få vendt udviklingen?<br />
Der forestod en meget stor og vanskelig opgave. Der var<br />
enighed om at udarbejde en 15 % kampagne, der mere præcist end de<br />
hidtidige sigtede mod at få nye rentebærende konti.<br />
Som led i forvaltningen af de nye vedtægter var der enighed om<br />
at udsende bindende, normale minimumsåbningstider snarest. Dette<br />
var nu muligt for bestyrelsen at bestemme, idet de nye vedtægters §<br />
24 gav den bemyndigelse til og formentlig også pligt til at udstede sådanne<br />
retningslinjer. - Der var flertal for at ændre juleåbningstiderne,<br />
så butikkerne åbnede klokken 10 på hverdage. Juleåbningstiderne var<br />
ligeledes bindende. For bestyrelsen var det vigtigt, at der i forholdet til<br />
kunderne var ensartethed på dette område. <strong>VEKO</strong>’s egne åbningstider<br />
var de samme som forretningernes.<br />
Der var vedtaget en ny Registerlov, der lagde yderligere restriktioner<br />
på <strong>kontoring</strong>enes aktiviteter. Det blev vurderet, at den ville medføre<br />
øgede udgifter og forøgede tab på debitorer. Det var ikke ligefrem det,<br />
<strong>VEKO</strong> havde brug for.<br />
Forbrugerombudsmanden havde tabt sagen om kortselskabernes<br />
ret til at indberette dårlige betalere til kreditoplysningsbureauer.<br />
Dommen blev ikke anket. Det var dejligt med en ikke uvæsentlig sejr<br />
i kampen for at kunne drive virksomheden videre.<br />
Terkel Lund-Nielsen, der for <strong>VEKO</strong> havde ført sagen mod FRIDA,<br />
kunne oplyse, at <strong>VEKO</strong> havde vundet voldgiftssagen om erstatning<br />
141
for utidig opsigelse. <strong>VEKO</strong> blev tilkendt 650.000 kroner + 2,48 %<br />
pr. måned i rente i erstatning. Det var dejligt at få ret, og det var rigtig<br />
dejligt at få en stor erstatning.<br />
Udlejeren af <strong>VEKO</strong>’s lokaler havde anlagt sag for at opnå en forhøjelse<br />
af lejen. <strong>VEKO</strong> havde rigtig meget brug for advokatbistand i<br />
de år!<br />
EF havde udarbejdet forslag til et direktiv, hvorefter kortudstedere<br />
som <strong>VEKO</strong> skulle acceptere, at vores kort kunne anvendes inden for<br />
hele EF altså sådan, at en vilkårlig boghandler i for eksempel Rom<br />
skulle kunne modtage <strong>VEKO</strong>-kort, og vi skulle kunne afregne med<br />
ham. Der var tale om et fuldstændigt håbløst forslag, der heldigvis ikke<br />
blev til noget. DDK, hvor <strong>VEKO</strong>’s direktør var formand, var - gennem<br />
et til lejligheden etableret europæisk samarbejde gået meget aktivt<br />
og effektivt imod forslaget.<br />
På bestyrelsesmøde i september 1987 spurgte Jørgen Skovlund, om<br />
det kunne konstateres, om det var de bedre kunder, der opsagde deres<br />
konti. Birger Brosbøl-Jensen havde ikke kunnet konstatere nogen<br />
tendens hertil. Havde det været tilfældet, var <strong>VEKO</strong> endnu dårligere<br />
stillet. Det var galt nok.<br />
På samme møde ønskede Terkel Lund-Nielsen en specifikation af<br />
anden gæld og oplysninger om årets investeringer på 88.000 kroner,<br />
idet han præciserede, at store anskaffelser skulle godkendes af bestyrelsen.<br />
Jørgen Skovlund foreslog udarbejdet et investeringsbudget,<br />
hvilket blev vedtaget. Når den daværende direktør ser tilbage på de<br />
ulykker, der ramlede ned over betydelig større selskaber, fryder han sig<br />
også den dag i dag over bestyrelsens interesse og omhu og erkendelse<br />
af medansvar. Det skal ikke glemmes, at <strong>VEKO</strong> også i den meget vanskelige<br />
periode hele tiden skulle leve op til andelshavernes og bankens<br />
tillid. Forsømmelser med at udvise rettidig omhu kunne tillige få negative<br />
konsekvenser for nogle af bestyrelsesmedlemmerne. Alle ville stå<br />
tilbage med skrammer, men de ville blive meget ulige fordelt.<br />
142
Bent Blaabjerg havde rundsendt et notat med kraftig opfordring<br />
til at stoppe 15 % kampagnerne, ”for at <strong>VEKO</strong> kunne bevare sin tro-<br />
værdighed.” Der var enighed om de fremførte synspunkter, idet den<br />
planlagte kampagne dog skulle gennemføres. <strong>VEKO</strong> havde ved idelig<br />
gentagelse af rabatkampagnerne vænnet mange kunder til at vente<br />
med at købe, til de kunne få 15 %. Det havde notorisk en negativ indflydelse<br />
på omsætningen uden for kampagneperioderne.<br />
I henhold til vedtægternes § 24 blev et medlem pålagt at tage en<br />
vare retur og kreditere kundens <strong>VEKO</strong>-konto for beløbet. Bestyrelsen<br />
viste dermed atter, at den havde i sinde at benytte de beføjelser, som<br />
den havde ønsket, og som generalforsamlingen havde udstyret den<br />
med. Den fik her mulighed for at træde i karakter og gjorde det.<br />
Vedrørende et andet medlem var der en reklamationssag, som blev<br />
behandlet hos Forbrugerombudsmanden. Bestyrelsen tilkendegav, at<br />
medlemmet ”har givet kunden et fint tilbud.”<br />
DDK havde valgt at foreslå Forbrugerombudsmanden, at han bad<br />
monopoltilsynet undersøge, i hvilket omfang anvendelsen af kontosystemer<br />
medførte forhøjede priser i detailhandelen. Dette for at undgå<br />
lange og seje drøftelser om indholdet af Forbrugerombudsmandens<br />
redegørelse vedrørende betalingskortlovens § 20 stk. 1. Desværre benyttede<br />
han ikke chancen/risikoen ved at få egne påstande verificeret.<br />
Det er jo ikke ansvarspådragende, at afgørelser bygger på forkerte (politiske?)<br />
antagelser. Havde han fulgt DDK’s forslag, var der formentlig<br />
ikke grundlag for en del af det arbejde, der dengang optog ham og<br />
hans institution så meget, og det ville jo være uheldigt.<br />
Efter den dengang meget omtalte Duborg Rapports analyser og<br />
konklusioner om det ”Uregulerede kapitalmarked” var det sandsynligt,<br />
at vor niche også af lovgiverne blev opfattet som helt uinteressant.<br />
Den havde ingen nationaløkonomisk betydning og var nok tillige<br />
så uinteressant, at ingen ville rette op på de skader, der allerede var<br />
sket, og som <strong>kontoring</strong>ene fortsat måtte leve med. Det havde været så<br />
143
nemt at give denne ubetydelige branche skylden for alle landets ulyk-<br />
ker og ansvaret for det, politikerne betegnede som det private overfor-<br />
brug. Der var ikke noget forkert i, at branchen blev reguleret gennem<br />
lovgivningen, men hetzen havde været helt ude på overdrevet.<br />
I december 1987 måtte det konstateres, at <strong>VEKO</strong> trods 15 % kampagnen<br />
og en bedre markedsføring ikke kunne fastholde antallet af<br />
aktive konti. Der ville samtidig med udsendelsen af nye kontokort<br />
blive vedlagt en ’member get member’ brochure, og der ville blive udsendt<br />
’<strong>VEKO</strong>-checks’ for 4 millioner kroner til kontohavere. Der var<br />
enighed om at udlodde ferierejser til de sælgere i <strong>VEKO</strong>-butikkerne,<br />
der oprettede flest <strong>VEKO</strong>-konti.<br />
Et bestyrelsesmedlem fremførte, at markedsføringsafgiften på 5 %<br />
var med til at bremse udviklingen for <strong>VEKO</strong>. ”Ethvert tiltag, der kan<br />
bringe afgiften ned, bør fremmes, ellers bliver vi slået på disken.” Det<br />
havde han forhåbentlig ikke ret i, for detailhandlerne gav gerne 10 til<br />
15 % til medlemmer af forbrugsforeninger, uden at de fik noget som<br />
helst til gengæld. Hos dem havde <strong>VEKO</strong>’s andelshavere ingen indflydelse,<br />
og de fik ingen reklamestøtte. Hos <strong>VEKO</strong> fik de mere reklame,<br />
end der kunne købes for de 5 %.<br />
Kursen for et andelsbevis blev fastsat til 3.150, så det kom til at<br />
koste 63.000 kroner. Denne pris lagde fortsat en betydelig dæmper på<br />
lysten og evnen til at blive andelshaver i <strong>VEKO</strong>. Den havde nok større<br />
betydning for <strong>VEKO</strong>’s negative udvikling end størrelsen af markedsføringsbidraget.<br />
Der var enighed om at idømme de andelshavere, der ikke havde<br />
indsendt svarskema vedrørende omsætning, en bod på 1.000 kr. +<br />
1 % af deres <strong>VEKO</strong>-årsomsæt-ning. Samtidig skulle de advares om,<br />
at manglende indsendelse herefter ville medføre skærpet bod. Boden<br />
ville bortfalde, såfremt oplysningerne blev fremsendt inden 8 dage<br />
efter modtagelse af rykkeren. Muligheden for at idømme bod var et<br />
af de instrumenter, som de nye vedtægter gav bestyrelsen i hænde. Af<br />
144
omsætningstallene var det muligt for <strong>VEKO</strong> at kontrollere i hvilket<br />
omfang reklamerne resulterede i den ønskede omsætningsfremgang,<br />
eller om de bare virkede som en bremse på nedgangen.<br />
Kundernes månedsgebyr blev forhøjet fra 7 til 10 kroner, og rykkergebyret<br />
blev fastsat til 50 kroner. Det viste sig senere, at det var den<br />
størrelse, Forbrugerombudsmanden fandt rimelig, og det var et af de<br />
mindste i udlånsbranchen. Hos <strong>VEKO</strong> var det opfattelsen, at hvis en<br />
kunde havde svært ved at betale 2.000 kroner, så blev det ikke nemmere<br />
af, at der blev lagt gebyrer på 500 kroner oveni.<br />
Kontoreglerne skulle ændres, fordi <strong>VEKO</strong> benyttede<br />
Dankortterminalerne. Samtidig indførtes reglen om, at kunders indbetalinger<br />
først afskrives på renter og gebyrer, dernæst på hovedstolen,<br />
hvilket blandt andet havde betydning for momssagen.<br />
I nogle år havde man skullet betale renteafgift af forbrugslån for at<br />
bremse forbruget. Nu var der tegn på, at denne regel ville blive ændret<br />
eller helt ophævet.<br />
Julehandelen var overstået og i marts 1988 blev der gjort status.<br />
Der var meddelt afslag til 12 % af kontoansøgerne. De to seneste måneders<br />
fremgang i oprettelsen af nye konti blev tilskrevet dels forskydning<br />
fra december, dels konkurrencen blandt butikspersonalet, mens<br />
fulde 5 måneders fremgang i ”aktive fra passive” var forårsaget af<br />
<strong>VEKO</strong>’s henvendelser til kunderne, herunder især udsendelsen af nye<br />
kontokort. Af branchestatistikken for januar fremgik, at fremgangen i<br />
denne måned gjaldt næsten alle brancher.<br />
Resultatet var påvirket af gebyrforhøjelsen og nye kontotyper med<br />
mindre månedsydelser og var derfor lidt bedre end budgetteret. Man<br />
kunne forledes til at tro, at <strong>VEKO</strong> nu var kommet ind i smult vande,<br />
men det var på ingen måde tilfældet!<br />
Med hensyn til små månedsydelser er det sådan, at jo mindre de er,<br />
jo mindre kan kunderne købe for, men jo mere skylder de, og de betaler<br />
derfor alt andet lige mere i renter. Det vil altid være en afvejning af,<br />
145
hvad man ønsker at opnå. På den tid var det ønsket om at fastholde en<br />
stor, forrentet debitormasse, der var fremherskende. Det forsvarsmiddel<br />
var uden tvivl rigtigt valgt.<br />
<strong>VEKO</strong> vinder momssagen efter fem års tovtrækkeri<br />
Momssagen var ved at være ved vejs ende. Et brev fra Direktoratet<br />
for Toldvæsenet var omdelt og blev drøftet. ”Der var enighed om, at<br />
Terkel Lund-Nielsen, Birger Brosbøl-Jensen og Niels Erik Løgstrup<br />
skulle prøve at få et møde med direktoratet for om muligt at ændre<br />
afgørelsen på i hvert fald to punkter, nemlig tilbagebetaling af moms<br />
vedrørende tidligere tab på debitorer og vor ret til at have negativ<br />
momsregning.”<br />
Mødet blev afholdt og med et godt resultat, som Direktoratet blot<br />
skulle formulere. Skriftligt. Resultatet var dels, at <strong>VEKO</strong> fik tilbagebetalt<br />
en lille million kroner og dels, at der fremtidig var fradragsret for<br />
moms i forbindelse med tab på debitorer. Momsfradragsretten gjorde<br />
det lettere for <strong>VEKO</strong> at drive virksomheden med overskud. Sagen<br />
havde dermed taget en positiv drejning for <strong>VEKO</strong> og samtidig for de<br />
andre <strong>kontoring</strong>e, der hverken praktisk eller økonomisk havde deltaget<br />
heri. De vandt i lotteriet uden at have købt og betalt en lodseddel! Det<br />
var en milepæl for <strong>VEKO</strong>, der startede sagen i 1983, så den havde<br />
varet i 5 år. Også af den grund var det herligt med ’lidt’ medgang. Der<br />
var længe imellem.<br />
Birger Brosbøl-Jensen omdelte og gennemgik resultatet af aktivitetsanalysen,<br />
der på afgørende måde ændrede bestyrelsens opfattelse<br />
af <strong>VEKO</strong>’s betydning for andelshavernes totalomsætning, idet den<br />
var relativt mindre end hidtil antaget. Det må i denne sammenhæng<br />
erindres, at <strong>VEKO</strong> ved sin markedsføring af butikkerne og deres varer<br />
tillige genererede omsætning kontant og på andre kort. En andels-<br />
146
haver, der ikke havde indsendt omsætningsoplysninger, blev idømt en<br />
bod på 3.430 kroner.<br />
Bestyrelsen blev orienteret om en ny Registerlov, der skulle træde<br />
i kraft den 1. april 1988, altså få dage efter bestyrelsesmødet. Med<br />
denne lov blev der lagt flere restriktioner på <strong>VEKO</strong>’s aktiviteter. En<br />
af følgerne var, at de stoplister, der blev sendt til forretningerne for<br />
at stoppe salg på kort, der var i overtræk, var stjålet eller på anden<br />
måde var nødlidende, fremover kun måtte indeholde kortnumre og<br />
ikke navne. Det var relative nemt at gennemføre, selvom det naturligvis<br />
krævede en ændring af edb-programmet.<br />
<strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1988 skulle tildeles den indsamling, der<br />
var startet for at skaffe midler til at renovere den temmelig medtagne<br />
Frihedsstøtte. Det blev senere meddelt, at Overborgmester Egon<br />
Weidekamp, der var formand for Komiteen til Frihedsstøttens renovering,<br />
ville modtage legatet på komitéens vegne. - Han foreslog, at der<br />
for en del af beløbet blev uddelt et antal af den jubilæumsmedalje, som<br />
Landbrugsrådet har ladet præge i rent sølv, til personer der har gjort<br />
Et <strong>VEKO</strong>-arrangement Tivoligarden spiller uden for Københavns<br />
Bymuseum.<br />
147
en særlig indsats på Vesterbro. <strong>VEKO</strong> købte et antal medaljer, uddelte<br />
dem og lod legatet gå ubeskåret til Frihedsstøtten. Da 200-året for<br />
Stavnsbåndets ophævelse i 1788 skulle fejres havde <strong>VEKO</strong> lidt samarbejde<br />
med Landbrugsrådet og udlånte vores wirer til juleguirlander,<br />
hvori der blev hængt temmelig store bannere op over Vesterbrogade.<br />
Der var i denne periode også forslag fremme om at ændre placeringen<br />
af Frihedsstøtten, men resultatet blev heldigvis, at den blev stående<br />
midt på Vesterbrogade ved Hovedbanegården lige netop der, hvor<br />
handlefriheden begynder, når man kommer inde fra City.<br />
I februar 1988 var omsætningsindekset faldet til 80, hvilket vil sige,<br />
at den lå 20 % under omsætningen i februar 1987. Antallet af aktive<br />
konti var nu lavere end 12.000. Det var bestemt ikke opløftende.<br />
Terkel Lund-Nielsen redegjorde for seks sager med udlejer! <strong>VEKO</strong><br />
fik hyppigt forelagt krav om lejeforhøjelse. Sådan føltes det i hvert<br />
fald.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i oktober 1988 var repræsenteret<br />
21 af 106 medlemmer. Det ringe fremmøde betød, at den<br />
strammere linje i forholdet til andelshaverne, som bestyrelsen havde<br />
gennemført efter vedtagelsen af de nye vedtægter, ikke havde givet anledning<br />
til anslag fra medlemskredsen, ellers var der mødt mange flere.<br />
Man kan betegne forholdet som medlemmernes stiltiende accept.<br />
Af beretningen fremgår, at <strong>VEKO</strong> havde haft en mindre omsætningstilbagegang,<br />
der sammenholdt med tilbagegangen i de andre lokale<br />
<strong>kontoring</strong>e måtte betragtes som moderat. Bestyrelsen fandt tilbagegangen<br />
forklarlig, men utilfredsstillende og gav udtryk for, at det var<br />
uhyre vanskeligt at øge omsætningen under de givne betingelser.<br />
1988/89 <strong>–</strong> 32. år.<br />
Der havde været omsætningsfremgang i juni og juli!<br />
<strong>VEKO</strong> havde tabt huslejesagen, idet der var indgået forlig efter<br />
boligrettens tilkendegivelse. Udlejer havde efterfølgende taget initia-<br />
148
tiv til, at resten af sagerne kunne forhandles på plads. På et bestyrel-<br />
sesmøde blev det drøftet at flytte <strong>VEKO</strong> til Vesterbrogade 63, hvor<br />
der var et butikslokale på ca. 250 m2 med tilknyttet kælder af samme<br />
størrelse til salg. <strong>VEKO</strong> ville her komme ned i gadeplan og få gode<br />
udstillingsvinduer. Der havde tidligere været bank og møbelforretning<br />
i lokalerne, og det relativt store boksrum fandtes stadig, men uden en<br />
kraftige ståldør. Det rum blev efter indflytningen indrettet og brugt til<br />
mødelokale.<br />
Eksempel på en <strong>VEKO</strong>-streamer. <strong>VEKO</strong> lod fremstille og opsætte<br />
streamers på butiksvinduerne til alle sæsoner.<br />
149
150<br />
Den 1. oktober 1988 havde direktionssekretær Birte Jagd Gudiksen<br />
25 års jubilæum i <strong>VEKO</strong>. Det blev fejret med en gave og reception.<br />
Der blev i de år gjort flere forsøg på at få Føtex på Vesterbrogade<br />
med som andelshaver og leverandør til <strong>VEKO</strong>. Efter at <strong>VEKO</strong>-kortet<br />
kunne bruges i Dankortterminalerne syntes vi, at der ikke skulle være<br />
noget til hinder for en sådan løsning, og vi havde håb om at opnå<br />
en tiltrængt styrkelse af omsætningen, hvis det lykkedes. Desværre<br />
var alle forsøgene forgæves, angiveligt fordi direktør Herman Salling,<br />
der var øverste chef for Dansk Supermarked A/S, der ejer Føtex, var<br />
imod.<br />
Lovgivningen havde gjort Frida-korts direktør ’kreativ’, og i et forsøg<br />
på at komme ud af en klemme, Frida havde anbragt sig selv i,<br />
opfandt han noget, han kaldte ’firepartsaftaler’, fordi loven regulerer<br />
’trepartsaftaler’ (kunde, forretning og kreditgiver). Løgstrup sendte for<br />
selv at opnå en afklaring kopi af reklamematerialer til Terkel Lund-<br />
Nielsen, der prompte og kort svarede: ”Omgåelsen var en omgåelse,<br />
derfor er omgåelsen af omgåelsen også en omgåelse.” Så var den sag<br />
sat på plads, og der var altså ingen grund til at følge Frida’s eksempel.<br />
I november 1988 blev det besluttet at købe andelslejligheden i<br />
ejendommen Vesterbrogade 63, og planlægningen for <strong>VEKO</strong>’s flytning<br />
hertil blev iværksat.<br />
<strong>VEKO</strong>’s butiksområde udvides<br />
I begyndelsen af december havde <strong>VEKO</strong> kun godt 10.000 aktive kunder.<br />
Et andelsbevis skulle nu koste 75.000 kroner, svarende til kurs<br />
3.750. Oprettelsen af ”Egenkapital særkonto” havde altså ikke løst<br />
dette problem godt nok, fordi <strong>VEKO</strong> fortsatte med at øge egenkapitalen<br />
i rimeligt rask tempo. Der blev søgt efter en løsning, der kunne<br />
sikre, at såfremt <strong>VEKO</strong> fik en ny stor andelshaver som for eksempel
Føtex, så kunne denne ikke i tilfælde af <strong>VEKO</strong>’s likvidation få udbe-<br />
talt en urimelig stor del af den egenkapital, der allerede var opsparet,<br />
inden vedkommende blev andelshaver. Løsningen skulle samtidig begrænse<br />
prisen på andelsbeviser og sikre <strong>VEKO</strong> den fornødne egenkapital<br />
til fortsat drift og gerne til ekspansion.<br />
Set i bakspejlet var disse år meget intense. Der var hele tiden nye<br />
forhold i spil, dels fordi Folketinget ofte indførte nye love og regler,<br />
der ændrede vilkårene for den daglige drift, dels fordi bestyrelsen hele<br />
tiden tilstræbte at tilpasse vedtægter og andre dokumenter, så de passede<br />
til omverdenens krav, konkurrencesituationen og egne ønsker til<br />
den udvikling, der var planlagt for <strong>VEKO</strong>.<br />
Det blev besluttet at udvide <strong>VEKO</strong>’s butiksområde, så det<br />
fremover strakte sig fra Rådhuspladsen til Enghavevej. Det betød<br />
blandt andet, at butikkerne i Rådhusarkaden, i Scala, i Tivoli og på<br />
Hovedbanegården kunne optages. Der var dog kun lille søgning, men<br />
nogle kom der da.<br />
Birger Brosbøl-Jensen konstaterede blandt andet, at det på grund<br />
af markedsføringseffekten på kontantsalg og salg på andre kort ville<br />
være mere rigtigt, at butikkernes markedsføringsbidrag blev betalt af<br />
butikkernes totalomsætning, men med en lavere procentsats. Det var<br />
utvivlsomt rigtigt set, men var det realistisk, og var der mod til at forsøge<br />
at sælge ideen til andelshaverne? Måske var ½ - 1 procent den<br />
rigtige sats, men sagen kom aldrig i spil.<br />
På Erik Dahls initiativ ville <strong>VEKO</strong>’s månedsfolder for fremtiden<br />
indeholde et ’månedens tilbud’ fra <strong>VEKO</strong>. Der var i flere tilfælde tale<br />
om ’et lam med fem ben’. Det blev så stor en succes, at kunderne<br />
måtte stå i kø ude på gaden for ikke at blokere for de daglige ekspeditioner.<br />
Salget havde været lavt i november og december 1988.<br />
Omkostningerne var på budgetteret niveau, bortset fra reklameomkostningerne,<br />
der blandt andet var påvirket af, at flere andelshavere<br />
151
end beregnet havde annonceret med tilskud fra <strong>VEKO</strong>. Desuden var<br />
der internt rejst berettiget tvivl om, hvorvidt mediebureauet havde<br />
ydet os de aftalte rabatter. <strong>VEKO</strong>’s reklamekonsulent gennem mange<br />
år, Ib Rasmussen, gik sammen med direktøren alle fakturaer igennem,<br />
og de fik med meget besvær og stor forsinkelse inddrevet et par hundrede<br />
tusinde kroner!<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS tilbyder kontante udlån<br />
I slutningen af januar 1989 kunne det med glæde konstateres, at<br />
alle andelshavere havde indsendt oplysninger til Aktivitetsanalysen.<br />
Det resultat skyldtes i høj grad, at bestyrelsen uden tøven, effektivt<br />
og kontant bakkede sagen op. Hvem ville 5 år tidligere have troet, at<br />
<strong>VEKO</strong> ville komme til at idømme andelshavere bøder for ikke at opfylde<br />
vedtægtsmæssige forpligtelser? Der var tale om intet mindre end<br />
en kulturrevolution i <strong>VEKO</strong>-regi!<br />
Bestyrelsesmedlem Jørgen Skovlund, der havde et indgående<br />
kendskab til kontosalg fra stillingen som direktør for Anva, og aktuelt<br />
var direktør i Fredgaard Radio, foreslog og fik gennemført, at <strong>VEKO</strong><br />
skulle udbyde kontante lån, fordi de var meget mere efterspurgte,<br />
end de sædvanlige kontokort-systemer. Starten af denne aktivitet<br />
blev en helt afgørende milepæl for <strong>VEKO</strong>, der startede forsigtigt.<br />
Jørgen Skovlunds forudsigelser viste sig hurtigt at holde stik. <strong>VEKO</strong><br />
FINANS, der blev långiveren, voksede hurtigt og blev meget større<br />
end <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. og tillige så rentabel, at den intense markedsføring<br />
af butikkerne kunne fortsætte. Indtægterne fra udlånene gjorde det<br />
også muligt at udbetale udbytte til andelshaverne. Udviklingen af dette<br />
projekt var den største fornyelse af <strong>VEKO</strong> i mange, mange år. Det<br />
er ikke for meget sagt, at <strong>VEKO</strong> FINANS er årsagen til, at <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. eksisterer den dag i dag og vil kunne fejre 50 års jubilæum i<br />
2007. Der var tale om intet mindre end et ’guldæg’. Det blev besluttet<br />
152
at <strong>VEKO</strong> FINANS ApS skulle tilbyde en ’Flytteudsalgskonto’ i for-<br />
bindelse med <strong>VEKO</strong>’s flytning til Vesterbrogade 63.<br />
Efter henstilling fra Reklameudvalget, blev det besluttet at udstede<br />
kontokort til nye kunder, når de havde præsteret den første betaling.<br />
Hidtil var det først sket, når de havde passet deres konti i 3-4 måneder.<br />
Afskrivning på debitorer var den største udgiftspost på regnskabet.<br />
Samtidig måtte det konstateres, at der forelå forslag om at forhøje<br />
retsafgiften fra 300 til 800 kroner, hvilket ville forøge udgifterne ved<br />
inkasso betydeligt, og det uden at der var nogen som helst landvinding<br />
i sigte.<br />
<strong>VEKO</strong> havde planlagt en festlig afhentning i en stor, hvid limousine<br />
af Egon Weidekamp på dennes sidste dag som overborgmester.<br />
Der var planlagt stop ved den Lille Havfrue, hvor Langeliniepavillonen<br />
serverede morgenbitter for <strong>VEKO</strong>’s regning. Overborgmesteren havde<br />
i en årrække været den, der overrakte <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT<br />
og havde i øvrigt altid taget godt imod, når <strong>VEKO</strong> rettede henvendelse<br />
til ham.<br />
I april 1989 fremhævede Bent Blaabjerg kraftigt, at tiden næsten var<br />
løbet fra <strong>VEKO</strong>. Vi må gribe til handling for eksempel ved at udvide<br />
området til også at omfatte Strøget og ved at fjerne marketinggebyret.<br />
Protektionismens tid var forbi. Terkel Lund-Nielsen kunne følge Bent<br />
Blaabjerg et langt stykke hen ad vejen, men fremførte, at <strong>VEKO</strong> fortsat<br />
løste en væsentlig markedsføringsopgave, der fremmede omsætningen<br />
<strong>–</strong> også kontantomsætningen <strong>–</strong> i <strong>VEKO</strong>-butikkerne. Set med<br />
andelshaverøjne måtte det være tilfredsstillende, at butikkerne klarede<br />
sig bedre end i andre områder. Kontoringen betalte et betydeligt beløb<br />
til markedsføring ud over det butikkernes markedsføringsbidrag, som<br />
butikkerne betalte.<br />
Birger Brosbøl-Jensen påpegede med rette den fare, der lå i, at såvel<br />
<strong>VEKO</strong>-omsætningen, som debitorbestanden faldt.<br />
153
154<br />
<strong>VEKO</strong>’s facade siden 1989 på Vesterbrogade 63.<br />
Politiets Uropatrulje, der netop havde haft 20-års jubilæum, blev<br />
enstemmigt valgt som modtager af årets <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT<br />
1989. Overrækkelsen fandt sted i <strong>VEKO</strong>’s nye lokaler, der næsten var<br />
færdigindrettede til at modtage kunder. Det blev på mange måder en<br />
mindeværdig dag, blandt andet fordi mange af betjentene mødte op<br />
for at modtage deres første hædersbevisning!<br />
Det var blevet undersøgt, om <strong>VEKO</strong> og <strong>VEKO</strong>-konto var registreret.<br />
Det var de ikke, hvorfor der var enighed om at lade dem registrere<br />
som ord- & figurmærke.<br />
Det blev besluttet, at <strong>VEKO</strong> for konti, der ikke blev benyttet, ville<br />
tilbagebetale kunderne den stempelafgift, der var opkrævet ved etableringen,<br />
fordi kunderne opfattede manglen herpå som en dårlig service<br />
fra <strong>VEKO</strong>’s side. De årlige udgifter blev anslået til 5.000-10.000 kroner.<br />
Det var faktisk staten, der havde fået pengene og den, der burde<br />
tilbagebetale, men sådan spillede klaveret ikke. Det var overordentlig
esværligt, nærmest umuligt, at få stempelafgift tilbagebetalt af sta-<br />
ten.<br />
Der var indgået aftale med et inkassofirma om udenretlig inkasso<br />
for at imødegå de kraftige stigninger i retsafgifterne, og der blev arbej-<br />
det på at tilvejebringe et edb-baseret kreditvurderingssystem til styr-<br />
kelse og/eller afløsning af den personlige vurdering.<br />
En del af <strong>VEKO</strong>’s egenkapital hensættes på<br />
Driftsfonden<br />
Ved den ordinære generalforsamling i november 1989 var mødt 33<br />
af 101 stemmeberettigede medlemmer, som repræsenterede 46 ud af<br />
144 stemmer. Et enkelt medlem udtrykte meget stor utilfredshed med<br />
regnskabsresultatet og med bestyrelsen. ”Den nuværende bestyrelse<br />
skulle trække sig og burde afløses af en ny.” Såvel bestyrelsens beretning<br />
som årsregnskabet blev dog godkendt af alle, på nær 2, så der var<br />
ikke stor opbakning til ’rebellen’.<br />
Der forelå forslag til vedtægtsændringer, der havde til formål:<br />
a. At tydeliggøre bestyrelsens bemyndigelse til at yde<br />
lån i <strong>VEKO</strong> FINANS,<br />
b. At tydeliggøre bestyrelsens bemyndigelse til at godkende<br />
overdragelser af medlemmers personlige selskaber<br />
(uden medlemskabets ophør).<br />
c. At oprette en driftsfond, hvortil en stor del af den<br />
frie egenkapital kunne hensættes, dels for at billiggøre<br />
optagelsen for nye medlemmer, dels for at sikre,<br />
at én stor ny leverandør ikke efter få års medlemskab<br />
ville kunne få en væsentlig del af den nu opsparede<br />
kapital udbetalt i tilfælde af <strong>VEKO</strong>’s likvidation.<br />
155
Driftsfonden skulle fordeles på konti for hvert medlem ligesom<br />
”Egenkapital særkonto,” men i modsætning hertil ville de midler, der<br />
var hensat på Driftsfond kun blive udbetalt andelshaverne i tilfælde af<br />
<strong>VEKO</strong>’s likvidation. Det var tillige bestyrelsens forslag, at i alt 7,6 millioner<br />
kroner skulle overføres til denne fond. Beløbet skulle fordeles<br />
mellem medlemmerne i forhold til deres omsætning med <strong>VEKO</strong> i de<br />
seneste 3 regnskabsår. Ved afstemningen var der 31 stemmer for, 13<br />
imod mens 2 var blanke, hvorfor dirigenten kunne erklære forslagene<br />
for vedtaget. Dermed rundede <strong>VEKO</strong> endnu en milepæl. Det kunne<br />
atter være interessant at vide, hvad der fik nogle til at stemme imod.<br />
Under det konstituerende møde, der fulgte lige efter generalforsamlingen,<br />
skete der ingen ændringer, men der blev truffet en vigtig<br />
og bemærkelsesværdig beslutning: Bestyrelsesmedlemmerne var enige<br />
om at optage lån på 10 millioner kroner til <strong>VEKO</strong> FINAS ApS på de<br />
af Den Danske Bank meddelte vilkår. Der var allerede god gang i den<br />
forretning.<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS viser lovende takter<br />
1989/90 <strong>–</strong> 33. år.<br />
Inden bestyrelsesmødet i juni 1989 havde der været afholdt en idékonference<br />
for bestyrelse og direktion, som ikke er refereret. På bestyrelsesmødet<br />
blev det enstemmigt besluttet, at <strong>VEKO</strong> for fremtiden<br />
skulle udarbejde 5 års planer/budgetter.<br />
Det blev drøftet, hvordan de gode kunder i <strong>VEKO</strong> FINANS kunne<br />
lokkes over i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Det var allerede åbenbart, at det var<br />
meget lettere at udlåne kontanter som i <strong>VEKO</strong> FINANS end at sælge<br />
kontokort som i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.<br />
<strong>VEKO</strong> betalte i en periode husleje både for Vesterbrogade 24-26<br />
og for Vesterbrogade 63, hvilket naturligvis påvirkede regnskabsresultatet<br />
i negativ retning.<br />
156
Der var lavet en aftale om, at Politikens annonceafdeling skulle<br />
udarbejde <strong>VEKO</strong>’s annoncer, hvorved der ville blive sparet ca. 10.000<br />
kroner pr. helsidesannonce i produktionsudgifter. Med uændret budget<br />
gav denne aftale mulighed for at indrykke flere annoncer, og dette<br />
samarbejde varede i adskillige år.<br />
I september 1989 kunne det konstateres, at der havde været et dramatisk<br />
fald i antallet af kontooprettelser i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Det blev<br />
naturligvis drøftet, men ikke afklaret, om det var <strong>VEKO</strong> FINANS,<br />
der var skurken. Direkte adspurgt oplyste Birger Brosbøl-Jensen, at<br />
den aktuelle situation ikke pegede på et underskud i 1989/90.<br />
Et absolut kompetent udvalg havde arbejdet med spørgsmålet om<br />
at omdanne <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. til et aktieselskab. På grundlag af en redegørelse<br />
herfor blev det enstemmigt besluttet at fortsætte som andelsselskab.<br />
Bestyrelsen nåede øjensynligt langt omkring for at undersøge<br />
og belyse <strong>VEKO</strong>’s muligheder.<br />
På baggrund af en spørgeskemaundersøgelse blandt andelshaverne<br />
besluttede bestyrelsen, at minimumsåbningstiderne skulle være<br />
uændrede efter 1. oktober 1989, og at <strong>VEKO</strong> ville støtte de butikker,<br />
der ville holde åbent til kl. 17.00 den første lørdag i hver måned.<br />
Desuden kunne der gives tilskud til disse butikkers fælles annoncering.<br />
Det var helt tydeligt bestyrelsens intention, at detailhandelen på<br />
Vesterbrogade skulle udvikles på samme måde som butikkerne på<br />
Strøget og i Butikscentrene. Som følge heraf skete der et skred i det<br />
sædvanlige mønster, og der blev startet fast annoncering op til de lange<br />
lørdage. Det var ikke muligt at få alle med, men de mest progressive<br />
fulgte hurtigt trop.<br />
Der blev fremlagt og vedtaget et udkast til Forretningsorden for<br />
bestyrelsen, som det krævedes i vedtægterne.<br />
Det blev godkendt, at kunder i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. en gang om måneden<br />
kunne hæve op til 1.000 kroner kontant på deres konti, såfremt<br />
de ikke dermed overskred deres kontogrænse. Det blev ligeledes<br />
157
godkendt, at såvel kunder, som ikke kunder kunne hæve op til 2.000<br />
kroner på Dankort, såfremt Dankortterminal blev benyttet. Det blev<br />
hurtigt populært hos kunderne, at de kunne hæve kontanter på deres<br />
konti. Derved forsinkedes faldet i debitorbeholdningen. Det sidste var<br />
kunderne nok ikke lige så opmærksomme på, som <strong>VEKO</strong> var.<br />
Indtil 15. oktober 1989 skulle FINANS-lån tilbydes på hidtidige<br />
vilkår med en lille annonce én gang om måneden i BT og Ekstrabladet.<br />
Der var tale om et meget beskedent reklamebudget! I en periode fra<br />
15. oktober 1989 annonceredes ikke for FINANS-lån, men alene<br />
<strong>VEKO</strong>-konti på hidtidige vilkår, dog uden udbetaling, og hvor <strong>VEKO</strong><br />
betalte stempelafgiften. Der var fortsat stor betænkelighed ved at påføre<br />
kerneforretningen konkurrence gennem <strong>VEKO</strong> FINANS, hvilket<br />
helt naturligt måtte medføre, at man startede med forsigtighed.<br />
Der var tillige usikkerhed om effekten af FINANS-lån. Det kunne jo<br />
ikke måles lige så konkret, hvor stor en del af pengene der blev brugt<br />
i <strong>VEKO</strong>-forretningerne, som det kunne ved <strong>VEKO</strong>-kortet.<br />
En del andelshavere havde alligevel ikke helt forstået budskabet,<br />
for det var nødvendigt at udsendes 25 breve om bod på grund af<br />
manglende indberetning til aktivitetsanalysen!<br />
Ved bestyrelsesmøde i januar 1990 blev kursen på andelsbeviser<br />
fastsat til 250, så et andelsbevis nu kom til at koste 5.000 kroner. Det<br />
dramatiske fald skyldtes alene, at der var overført 7,6 millioner kroner<br />
til ’Driftsfond’, og at disse midler ikke indgik i kursfastsættelsen.<br />
Julekontoen havde ikke været nogen succes, og Jørgen Skovlund<br />
konstaterede, at kontosystemer i gammeldags forstand er en ”uddøende<br />
race”. I <strong>VEKO</strong> FINANS var der i december udlånt 404.000<br />
kroner uden avertering. I alt var der nu udlånt 8,6 millioner kroner. I<br />
december var der i <strong>VEKO</strong> hævet 203.000 kroner i kontanter. I alt var<br />
der siden slutningen af oktober udbetalt 458.000 kroner i kontanter.<br />
De beløb var med til at forhøje debitormassen og gav derfor øgede<br />
renteindtægter.<br />
158
Der var enighed om at forhøje månedsgebyrerne fra 10 til 12 kro-<br />
ner. For de fleste konti i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. blev månedsrenten tillige<br />
forhøjet til 2,5 %.<br />
Det blev endelig besluttet atter at gå aktivt ind med <strong>VEKO</strong><br />
FINANS til en månedlig rente på 1,98 %. Det var en meget vigtig<br />
beslutning. Nu skulle berøringsangsten til denne aktivitet definitivt tilsidesættes.<br />
Der blev orienteret om forslag til en ny lov: ’Lov om kreditaftaler’<br />
og om en ny udgave af ’Betalingskortloven’, der skulle være en forenkling<br />
af den gamle. Det sidste forslag blev dog trukket tilbage. Det<br />
første betød atter ændringer af <strong>VEKO</strong>’s systemer og informationsmateriale.<br />
Blandt andet var det ved den lejlighed, at begrebet ’årlige<br />
omkostninger i procent’ blev indført. Begrebet blev og bliver stadig<br />
af myndigheder og forbrugerorganisationer markedsført som en sikker<br />
orientering om, hvad det koster at låne penge. Desværre er der en<br />
del omkostninger, der holdes uden for disse beregninger, så tallet har<br />
langt fra den værdi, som mange gerne vil gøre det til.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i november 1990 var mødt 25<br />
medlemmer, repræsenterende 36 stemmer.<br />
Formanden Victor Skjødt fremhævede, at bestyrelsen troede på<br />
nødvendigheden af en forstærket indsats i <strong>VEKO</strong> FINANS ApS.<br />
Et medlem gav udtryk for, at det var medlemmernes egen skyld, at<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a. klarede sig dårligt, for de deltog for lidt i fælles annonceringen,<br />
og det var i vidt omfang op til andelshaverne at gøre <strong>VEKO</strong><br />
bedre. Var det bare ’kun’ det!<br />
Statsautoriseret revisor Birger Brosbøl-Jensen fremhævede ved<br />
gennemgangen af årsregnskabet, at generalforsamlingen adskillige<br />
gange havde pålagt bestyrelsen at aflægge et særdeles detaljeret regnskab.<br />
Han oplyste, at underskuddet blev dækket af de frie reserver<br />
og altså ikke af ”øremærkede” konti. Det første var møntet på det<br />
medlem, der ved forrige generalforsamling havde givet udtryk for, at<br />
159
egnskabet blot skulle fylde en A4 side. Det sidste afslører, at der var<br />
tale om et lille underskud, vistnok det første i en meget lang årrække.<br />
Et medlem stillede spørgsmål vedrørende <strong>VEKO</strong> FINANS, hvis<br />
regnskab ikke var fremlagt. Da han havde fået fyldestgørende svar,<br />
foreslog dirigenten, at man til næste år fremsendte en passende ekstrakt<br />
af regnskaberne for de 2 datterselskaber, hvilket generalforsamlingen<br />
accepterede. Det var indledningen til mere åbenhed om disse<br />
selskaber. Det var befriende i forholdet til andelshaverne.<br />
Forud for generalforsamlingen var der i juli 1990 indgående overvejelser<br />
om bestyrelsens sammensætning, da flere medlemmer havde<br />
udtrykt ønske om at forlade bestyrelsen. Der havde i de seneste<br />
år været tale om en meget stor arbejdsbyrde, herunder mange nye<br />
love og regler, at sætte sig ind i, og som <strong>VEKO</strong> skulle tilpasse sig.<br />
Tilbagegangen i moderselskabet var også en belastning. Det var endnu<br />
svært helt at forudse og helt at tro på, at <strong>VEKO</strong> FINANS kunne komme<br />
til at trække læsset. Erik Dahl fremhævede vigtigheden af, at der<br />
blev fundet en langsigtet løsning, så man ikke igen kom i den situation,<br />
at næstformanden ikke kunne overtage formandsposten, i tilfælde af<br />
at den blev ledig, og han understregede tillige, at strukturændringerne i<br />
<strong>VEKO</strong> stillede særlige krav til formand og næstformand, blandt andet<br />
i forbindelse med forhandlingerne med pengeinstituttet.<br />
På forslag fra Terkel Lund-Nielsen blev det enstemmigt vedtaget<br />
at bestyrelsen anbefalede genvalg af Victor Skjødt på næste generalforsamling.<br />
Skete dette, ville han blive valgt til formand i en 2-årig periode.<br />
I denne periode ville Niels Pedersen fungere som næstformand<br />
med henblik på at overtage formandsposten i 1992. To bestyrelsesmedlemmer<br />
lod sig derefter overtale til at fortsætte. Endvidere blev to<br />
andelshavere bragt i forslag som bestyrelsesmedlemmer. Terkel Lund-<br />
Nielsen foreslog herefter, at man ventede 1-2 år med at nedsætte antallet<br />
af bestyrelsesmedlemmer til 6. Også det blev besluttet. En stor og<br />
meget vigtig kabale så ud til at gå op!<br />
160
Uanset at Victor Skjødt var ophørt med at drive forretning, fore-<br />
slog bestyrelsen, at han genvalgtes og det med henblik på, at han<br />
skulle fortsætte som formand for bestyrelsen. Bent Blaabjerg havde<br />
ikke ønsket genvalg. Per Klitgaard, indehaver af Imerco på Gammel<br />
Kongevej, blev nyvalgt til bestyrelsen. Bestyrelsen bestod herefter af<br />
Victor Skjødt, formand, Niels Pedersen, næstformand, Terkel Lund-<br />
Nielsen, Erik Dahl, Alver Larsen, Jørgen Skovlund og Per Klitgaard,<br />
i alt 7 medlemmer. Birger Brosbøl-Jensen fortsatte som selskabernes<br />
statsautoriserede revisor.<br />
Efter generalforsamlingen blev det besluttet at hæve <strong>VEKO</strong><br />
FINANS´s kassekredit til 20 millioner kroner og at give bemyndigelse<br />
til Victor Skjødt og Niels Erik Løgstrup til i portioner af 5 millioner<br />
kroner at hæve kreditten i takt med behovet.<br />
Tivoligarden kvitterede med musik for <strong>VEKO</strong>’s Humørlegat 1990.<br />
161
Atter går en edb-partner konkurs<br />
Der sættes turbo på Finans<br />
1990/91 <strong>–</strong> 34. år.<br />
I juni 1990 blev der nedsat et udvalg, der skulle undersøge og belyse<br />
de skattemæssige, momsmæssige, selskabsretslige og bankmæssige<br />
konsekvenser af at sammenlægge aktiviteterne i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.<br />
og <strong>VEKO</strong> FINANS ApS. Det var første gang, men ikke sidste, dette<br />
emne blev endevendt. Der var tale om en vigtig øvelse.<br />
Det blev desuden besluttet :<br />
1. At forsinke udlodningen til butikkerne med 1 uge og<br />
varsle, at yderligere forsinkelse kunne komme på tale.<br />
2. At nedskære reklamebudgettet med 2 %.<br />
3. At undersøge muligheden af at spare en person i bogholderiet.<br />
4. At accelerere udlån i FINANS til en månedsrente af 2,2-<br />
2,3 %,.<br />
5. At undersøge, hvorvidt der kunne spares rente ved at<br />
optage kurssikret eller tilsvarende udlandslån.<br />
6. At søge besparelser inden for alle områder af driften.<br />
<strong>VEKO</strong> var ikke i nød, men bestyrelsen ønskede at være på forkant<br />
med udviklingen.<br />
Tivoligarden blev valgt til at være modtager af <strong>VEKO</strong>’s<br />
HUMØRLEGAT 1990.<br />
Den lave kurs på andelsbeviser havde medført tilgang af 10 nye<br />
andelshavere.<br />
Ved bestyrelsesmøde i begyndelsen af oktober 1990 forelå udkast<br />
til årsregnskaber for alle tre virksomheder. Terkel Lund-Nielsen fremførte<br />
indledningsvis, ”at <strong>VEKO</strong> FINANS ApS var det mest omfat-<br />
162
tende fremstød, <strong>VEKO</strong> havde gennemført.” Det er ikke for meget<br />
sagt, at der var tale om en virkelig positiv produkt- og markeds-udvikling.<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s debitorer var bedre end tidligere, idet bruttopengeindgangen<br />
var blevet bedre. Omkostningerne ved at inddrive<br />
pengene var dog vokset betydeligt. Der var fortsat fald i omsætningen<br />
og i antallet af aktive konti i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Det var efterhånden<br />
evident, at FINANS mere og mere blev <strong>VEKO</strong>’s redningsplanke, og<br />
Jørgen Skovlund opfordrede Niels Erik Løgstrup til at fremlægge en<br />
model til ekspansion af <strong>VEKO</strong> FINANS ApS. <strong>VEKO</strong> var på vej ind<br />
i et hidtil ukendt marked, der foreløbigt havde været både lærerigt og<br />
løfterigt.<br />
Forbrugerombudsmanden havde fremsendt endnu en stævning!<br />
Man skulle tro, han havde en fobi, der hed <strong>VEKO</strong>, men det var nok<br />
ikke tilfældet. Revisor spurgte i øvrigt ved en anden lejlighed direktøren,<br />
om han havde en fobi, der hed Forbrugerombudsmanden. Det<br />
havde han vistnok i de år!<br />
I det kommende år blev personalerabatten nedsat fra 15 % til<br />
10 %.<br />
Ejerne af <strong>VEKO</strong>’s edb-leverandør CMA var gået konkurs, og selskabet<br />
fik kort tid efter nye ejere. <strong>VEKO</strong> var i denne forbindelses ikke<br />
ude i de samme problemer og risici, som fulgte af konkursen i Chr.<br />
Rovsing A/S.<br />
Ved bestyrelsesmøde senere i oktober 1990 blev det bestemt, at<br />
<strong>VEKO</strong>’s tilgodehavende hos <strong>VEKO</strong> FINANS ApS skulle nedskrives<br />
med 605.231 kroner, der ville blive anvendt til dækning af indskud i<br />
datterselskabet, hvorved egenkapitalen blev retableret. Det havde altså<br />
ikke været gratis at starte <strong>VEKO</strong> FINANS. Det blev tillige enstemmigt<br />
besluttet at forcere omsætningen i <strong>VEKO</strong> FINANS ApS helst til<br />
et udlån på 50 millioner kroner over et par år. Det var en spændende<br />
og dejlig opgave!<br />
Efter en redegørelse udarbejdet af Birger Brosbøl-Jensen blev<br />
163
det konkluderet, at der ikke aktuelt var fordele ved at sammenlægge<br />
<strong>VEKO</strong> og <strong>VEKO</strong> FINANS til ét selskab. <strong>VEKO</strong> DATA var fortsat<br />
uden aktiviteter, efter at Frida var trådt ud af samarbejdet.<br />
Ved bestyrelsesmøde i marts 1991 blev bestyrelsen orienteret om<br />
et forventet underskud i Incassobureauet på 600.000-700.000 kroner.<br />
Der var således store udsving både i inkassoresultaterne og i tilgangen<br />
af nye inkassosager.<br />
Birger Brosbøl-Jensen gennemgik de væsentligste resultater af aktivitetsanalysen<br />
1989. Analysen havde i løbet af 3 år givet ny viden<br />
om <strong>VEKO</strong>’s betydning. Det fremgik blandt andet, at <strong>VEKO</strong>’s andel<br />
af butikkernes omsætning var halveret på 3 år, idet der dog måtte<br />
tages forbehold for ændringer i medlemskredsen. De konkurrerende<br />
kort, som havde fået en stigende andel af butikkernes omsætning, var<br />
hovedsagelig kontantkort. Det blev igen fremhævet, at <strong>VEKO</strong>’s markedsføring<br />
også medførte kontantsalg og salg på andre kort i butikkerne.<br />
Birger Brosbøl-Jensen påpegede, at markedsføringen i højere grad<br />
burde koncentreres om at markedsføre <strong>VEKO</strong>-konto og mente, at<br />
<strong>VEKO</strong>-kortets geografiske anvendelsesområde var for snævert.<br />
<strong>VEKO</strong>’s geografiske område var to forskellige størrelser: a. Det område,<br />
inden for hvilket butikkerne lå, og b. Det område, vi rekrutterede<br />
kunder fra. Det første var bestyrelsens gebet, det sidste var stort set<br />
kun kendt af reklameudvalget, men var her en operationel størrelse,<br />
der geografisk var meget større end det første område. Det var det<br />
første markedsområde, Brosbøl-Jensen henviste til. Det bemærkes, at<br />
indtil dette tidspunkt havde <strong>VEKO</strong>-kortet i adskillige år stort slet ikke<br />
været genstand for selvstændig annoncering, ud fra den <strong>–</strong> øjensynligt<br />
fejlagtige - opfattelse, at ved at avertere for de varer og de butikker,<br />
som <strong>VEKO</strong>-kortet kunne anvendes til og i, ville behovet for <strong>VEKO</strong>kort<br />
vokse som en logisk følgevirkning. For at følge Brosbøl-Jensens<br />
forslag måtte vi konstatere, at <strong>VEKO</strong>-kortet i høj grad var et selv-<br />
164
stændigt produkt, der kunne markedsføres med rimelig succes uden<br />
henvisninger til butikker og varer. Efterfølgende praksis gav ham ret.<br />
Kursen på et andelsbevis blev fastsat til 250, hvilket betød, at et<br />
bevis fortsat kostede 5.000 kroner.<br />
Der var enighed om at fortsætte Forbrugerombudsmandssagen<br />
om <strong>VEKO</strong>-checken. Den gik ud på, at Forbrugerombudsmanden<br />
hævdede, at <strong>VEKO</strong>-checken var et betalingskort. Det fik han desværre<br />
rettens ord for. Til gengæld var det den eneste af hans 17-18 anslag,<br />
der gik <strong>VEKO</strong> imod. Det var selvfølgelig en fin statistik, men vi ville<br />
gerne have haft den sidste med i <strong>VEKO</strong>’s favør <strong>–</strong> eller rettere sagt<br />
helst have undværet dem alle sammen.<br />
Fortolkningen af Kreditaftaleloven voldte fortsat problemer, mest<br />
fordi der fortsat manglede 1 eller 2 bekendtgørelser!<br />
Der var enighed om at tildele Frelsens Hær <strong>VEKO</strong>’s<br />
HUMØRLEGAT 1991.<br />
Niels Erik Løgstrup ville, hvis <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse kunne godkende<br />
det, blive valgt som formand for Detailhandelens Kreditformidlings<br />
Råd. Terkel Lund-Nielsen havde i den anledning sendt brev til formanden<br />
og direktøren, hvorfra han citerede følgende: ”Der er tale<br />
om en i forhold til Niels Erik Løgstrup og <strong>VEKO</strong> udtalt cadeau og<br />
anerkendelse af Niels Erik Løgstrups betydelige indsats, hvorfor jeg<br />
meget henstiller, at man ikke blot undlader at rejse indsigelse mod<br />
Niels Erik Løgstrups kandidatur, men positivt fra <strong>VEKO</strong>’s bestyrelses<br />
side opfordrer Niels Erik Løgstrup til at påtage sig hvervet.” Man kan<br />
vel ikke fortænke direktøren i at være endog meget glad for denne tilkendegivelse.<br />
Bedre rygstød til at løse opgaven kunne ingen få.<br />
165
Generalforsamlingen nedstemmer bestyrelsens<br />
forslag om overførsel af et beløb til ’Driftsfond’<br />
Til generalforsamlingen i oktober 1991 var mødt 21 medlemmer, re-<br />
præsenterende 31 stemmer.<br />
166<br />
Af bestyrelsens beretning: ”Omsætningen var gået stærkt tilba-<br />
ge, idet den var faldet med 18 % i forhold til året før, med andre<br />
ord: Tendensen til nedgang i kontoomsætningen, som har tegnet sig<br />
i de foregående år, er fortsat uændret. Denne tendens tegner til at<br />
ville fortsætte i indeværende regnskabsår. Med baggrund i det nævnte<br />
må bestyrelsen således betragte det som tilfredsstillende, at <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. har kunnet præstere er overskud i 1990/91.”<br />
”Da <strong>VEKO</strong> ud over at finansiere kontosalget har til formål at markedsføre<br />
<strong>VEKO</strong>-området og <strong>VEKO</strong>-forretningerne, er det imidlertid<br />
bestyrelsens opfattelse, at såfremt der blot er tale om, at der sker en<br />
forskydning imellem kontosalget og kontantsalget til fordel for kontantsalget,<br />
så har <strong>VEKO</strong> opfyldt medlemmernes forventninger og<br />
interesser, idet bestyrelsen opfatter det som sin primære opgave at<br />
fremme <strong>VEKO</strong>-butikkernes omsætning.”<br />
Dette var ikke forkert, men nøden tvang bestyrelsen til at lægge<br />
ekstra vægt på dette aspekt i selskabets formål, og reklameindsatsen<br />
svigtedes ikke. Formanden talte herefter om, at udviklingen ville<br />
medføre, at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. ville få svært ved at finansiere de store<br />
reklamebudgetter. Dette skulle <strong>VEKO</strong> FINANS kunne råde bod på<br />
i fremtiden. Butikkerne blev opfordret til at slutte op om de lange<br />
lørdage for dermed at øge Vesterbrogades samlede tiltrækningskraft<br />
disse vigtige salgsdage. Den diskussion, der fulgte i beretningens kølvand,<br />
drejede hurtigt ind på lange lørdage, der havde både tilhængere<br />
og modstandere. Ved håndsoprækning blev det tilkendegivet, at 2/3<br />
gik ind for tvungen åbning på de lange lørdage, mens 1/3 gik imod.<br />
Bestyrelsens forslag om at overføre 1,1 millioner kroner til
’Driftsfond’ blev ikke vedtaget, og det blev på et senere bestyrelses-<br />
møde besluttet at undlade at indkalde til ekstraordinær generalforsam-<br />
ling for at få forslaget gennemført. Grundlaget for forslaget var dels,<br />
at <strong>VEKO</strong> havde et pænt overskud, til trods for, at omsætningen fortsat<br />
faldt, dels at bestyrelsen ønskede at fastholde den lave kurs på nye<br />
andelsbeviser. Kursen på andelsbeviser måtte efterfølgende fastsættes<br />
til 700, så et andelsbevis nu steg fra 5.000 til 14.000 kroner. Det må stå<br />
hen i det uvisse, hvad der fik et flertal til at stemme imod forslaget. Var<br />
der tale om endnu en uudtalt protest?<br />
Ved konstitueringen blev Victor Skjødt genvalgt som formand og<br />
Niels Pedersen som næstformand. Det blev tillige besluttet at undlade<br />
at nedsætte reklameudvalget. Funktionen skulle varetages af Erik<br />
Dahl og Niels Erik Løgstrup, der blev bemyndiget til at nedsætte ad<br />
hoc udvalg til belysning og løsning af markedsføringstiltag.<br />
1991/92 <strong>–</strong> 35. år.<br />
Allerede inden et bestyrelsesmøde den 19. juni 1991, altså få arbejdsdage<br />
inde i det nye regnskabsår, havde Birger Brosbøl-Jensen rundsendt<br />
udkast til årsregnskaber for det forrige år. Det var meget flot,<br />
da regnskabsåret sluttede den 31. maj! Det blev besluttet at hensætte<br />
yderligere 500.000 til særlige aktiviteter, hvoraf det kan udledes, at<br />
<strong>VEKO</strong> atter havde et flot overskud. Der var enighed om, at det var<br />
sidste gang, <strong>VEKO</strong> afleverede regnskab uden koncernregnskab.<br />
Regnskabsaflæggelsen for INCASSOBUREAUET var blevet ændret,<br />
så det nu var muligt at budgettere og fremstille perioderegnskaber<br />
for denne afdeling. Revisor ydede en stor indsats for at <strong>VEKO</strong>’s rapporterings-<br />
og styringssystemer til stadighed blev forbedret, og måtte<br />
betragtes som nogle af de absolut bedste og sikreste, der fandtes.<br />
Debitorerne var for første gang større end omsætningen. Det kan<br />
tolkes på forskellig måde. Negativt, da det især var fordi omsætningen<br />
i <strong>VEKO</strong> var faldet meget, positivt, da der var ydet et stort arbejde for<br />
167
at bevare debitormassen så stor som mulig ved at tilbyde længere lø-<br />
bende, rentebærende konti med lav afdragsprofil og ved små kontante<br />
udlån. Humørlegatet blev fordoblet til at være på 20.000 kroner.<br />
Der blev nedsat et udvalg, der skulle give følgende dokumenter<br />
et serviceeftersyn: Vedtægter, Forretningsorden for bestyrelsen og<br />
Tiltrædelseserklæring.<br />
Bente Rasmussen var blevet ansat til at lede inkassoafdelingen som<br />
afløser for Ruth Willardsen, der havde haft denne funktion i mange år,<br />
men ikke ønskede at implementere et mere avanceret inkassosystem.<br />
Dette tog den nye inkassoleder som en udfordring og viste hutigt, at<br />
hun kunne magte det.<br />
Niels Erik Løgstrup var som ventet blevet valgt til formand<br />
for både DDK (Dansk Detail Konto) og DKR (Detailhandelens<br />
Kreditformidlings Råd). For at gøre arbejdet mere slagkraftigt havde<br />
han ladet indkalde til ekstraordinær generalforsamling i begge foreninger<br />
alene med sammenlægning på dagsordenen. DKR blev den<br />
fortsættende forening, men skiftede navn til DDK (Dansk Detail<br />
Kreditråd).<br />
Der var diskussion om <strong>VEKO</strong>’s annonceform. Det var der ingen<br />
grund til, for den var meget effektiv. Direktøren var vendt tilbage til<br />
nogle af de principper, han tidligere havde undervist i i <strong>Danmarks</strong><br />
Guldsmedeforening og i Institut for Købmands Uddannelse, IKU.<br />
Det var enkelt!<br />
Erik Dahl gav udtryk for, at vareudvalget på Vesterbrogade var<br />
blevet ringere i de seneste år. Den tidligere spændvidde i sortimentet<br />
var forsvundet, og dermed havde Vesterbrogade mistet noget af sin<br />
tiltrækningskraft. Udviklingen var mest udtalt for herretøj, men også<br />
dametøj var ramt. Dahl havde desværre i høj grad ret. Men skete der<br />
ikke bare det, at Vesterbrogade var i færd med en glidende overgang<br />
til de nye tider?<br />
Der forelå nye budgetudkast, hvortil Birger Brosbøl-Jensen be-<br />
168
mærkede: ”jo større underskud i FINANS, jo større succes, mens de-<br />
bitormassen opbygges.” Under opbygningen af debitormassen påvir-<br />
kede de 5,5 % hensættelse på debitorer i høj grad resultatet, men det<br />
var en rigtig og vigtig foranstaltning, som det var nødvendigt at kende,<br />
når regnskabet blev vurderet.<br />
Ved bestyrelsesmøde i november 1991 forelå lånetilbud fra Danske<br />
Bank. Bestyrelsen var af den opfattelse, at vilkårene lå i overkanten af<br />
debiteringer for tilsvarende lån, hvorfor man ville søge forhandling<br />
herom. Det fremgår, at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. da havde en kassekredit på 25<br />
millioner kroner.<br />
Der forelå en rapport om Serviceeftersynet af dokumenter, der havde<br />
fundet sted. I forlængelse heraf blev det besluttet at ændre konkrete<br />
bestemmelser i ”Vedtægter for <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.”, ”Tiltrædelseserklæring<br />
og Leverandøraftale” og ”Forretningsorden for bestyrelsen”. Der var<br />
enighed om, at der skulle udarbejdes forretningsorden for bestyrelserne<br />
i datterselskaberne og om at lade Lund-Nielsen udarbejde nye<br />
og rimelig identiske vedtægter for datterselskaberne. Det ville gøre det<br />
nemmere at administrere dem.<br />
Statsautoriseret revisor Birger Brosbøl-Jensen konstaterede på<br />
baggrund af aktivitetsanalysen, ”at hvor <strong>VEKO</strong> har hovedstrøg, er<br />
andre kort på tilbagetog”. Derfor anbefalede han en styrkelse af hovedstrøget.<br />
Det var en på den tid bemærkelsesværdig konstatering. Var<br />
<strong>VEKO</strong> efter kvalfulde år på vej mod en ny normaltilstand? Næppe!<br />
Ved bestyrelsesmøde i februar 1992 stillede Terkel Lund-Nielsen<br />
som så ofte før spørgsmål til ’the dark Horse’: Dårlige debitorer.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde analyseret første halvår og sammenlignet<br />
med samme periode året før og havde ikke fundet tegn på ændringer<br />
i udviklingen, men måtte tage forbehold for den ændrede<br />
inkassoprocedure. For første gang forelå periodiske opgørelser for<br />
INCASSOBUREAUET. Det var hensigten dermed at gøre denne afdeling<br />
mere gennemsigtig, og det lykkedes.<br />
169
170<br />
Overborgmester Jens Kramer Mikkelsen blev valgt som modtager<br />
af <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1992, som han var villig til at modtage<br />
og senere videregav til to institutioner.<br />
Der forelå forslag om at bruge op til 250.000 kroner til en 35 års<br />
jubilæumsfest for andelshaverne. Der blev dog enighed om i stedet at<br />
tilbyde andelshaverne gratis annonceindrykninger for pengene.<br />
Birger Brosbøl-Jensen omdelte og gennemgik et notat om beskatningsreglerne<br />
i forbindelse med andelshaveres udtræden af <strong>VEKO</strong>.<br />
Spørgsmålet skulle undersøges nærmere, idet han måtte søge ekstern<br />
assistance.<br />
I maj 1992 blev det oplyst, at Løgstrup hos Brosbøl-Jensen havde<br />
bestilt et regnearksprogram, der automatisk overfører regnskabstal fra<br />
finansbogholderiet til perioderegnskaberne. Det blev i denne sammenhæng<br />
besluttet også at periodisere effekten af de 5,5 % hensættelse på<br />
debitorer, idet målet var, at den tolvte måneds perioderegnskab skulle<br />
være meget, meget tæt på årsregnskabet. Det lykkedes at gøre rapporterne<br />
til virkelig effektive rapporterings- og styringsinstrumenter.<br />
Det blev besluttet, at direktøren skulle drøfte udlandslån med banken,<br />
idet der var kommet nye finansielle instrumenter på markedet, så<br />
det blandt andet var muligt at optage udlandslån uden at løbe kursrisiko.<br />
Netop kursrisikoen havde hidtil afholdt bestyrelsen fra at indgå<br />
sådanne aftaler, fordi <strong>VEKO</strong> alene handler i danske kroner.<br />
Det blev endvidere besluttet at:<br />
a. Selskabskapitalen i <strong>VEKO</strong> FINANS ApS skulle udvides<br />
til 500.000 kroner ved konvertering af overkurskonto.<br />
b. Der skulle ydes et driftstilskud fra <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.<br />
til <strong>VEKO</strong> FINANS ApS på 500.000 kroner i regnskabsåret<br />
1991/92.
Vanskeligere og vanskeligere at præstere overskud<br />
i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.<br />
Niels Pedersen ny bestyrelsesformand<br />
Generalforsamlingen i oktober 1992 havde kun deltagelse af 22 med-<br />
lemmer, repræsenterende 29 stemmer. Af bestyrelsens beretning ci-<br />
teres: ”Indtil nu har <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. været en pengemaskine, der har<br />
kunnet stille de midler til rådighed, der er nødvendige, for at <strong>VEKO</strong><br />
kan leve op til de markedsføringsopgaver, der jf. vedtægterne er pålagt<br />
selskabet. Imidlertid nærmer tiden sig, såfremt den faldende tendens<br />
i kontosalget fortsætter, hvor <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. får meget svært ved at<br />
skabe overskud.”<br />
Bestyrelsen foreslog vedtægtsændringer, der i princippet præciserede<br />
de intentioner, den havde inden de seneste vedtægtsændringer.<br />
Dialoger med andelshaverne i og uden for generalforsamlingerne havde<br />
imidlertid afsløret behovet for en tydeliggørelse. Hovedindholdet<br />
i forslaget var:<br />
At reservefonden stedse skulle have en størrelse, så at et<br />
andelsbevis har kurs 250.<br />
At reservefondsmidler ud over det forannævnte fordeles.<br />
At midler fra ’Driftsfond’ vedrørende udmeldte andelshavere<br />
fordeles på tilbageværende medlemmers driftsfond,<br />
i det omfang reservefonden overstiger en størrelse,<br />
der resulterer i en kurs på mere end 250.<br />
At foreslå at § 23 (8) ændres, så revisor alene skal rundsende<br />
meddelelser om indestående på ”Egenkapital<br />
særkonto”. (Der var hidtil også udsendt meddelelse om<br />
indestående på ’Driftsfond’, men mange var fejlagtigt af<br />
den opfattelse, at der var tale om beløb, de skulle have<br />
udbetalt ved udtræden. Der var ingen grund til at skabe<br />
forvirring om disse forhold.<br />
171
Forslagene til vedtægtsændringer blev enstemmigt vedtaget.<br />
172<br />
I forbindelse med <strong>VEKO</strong>’s 35 års fødselsdag var der blevet afholdt<br />
en fest for butiksindehavere og deres ansatte i Tivoli. Der var tillige<br />
blevet uddelt 4.000 Tivolibilletter til kunder.<br />
Victor Skjødt forlod formandsposten, bestyrelsen og <strong>VEKO</strong>. Der<br />
blev ikke valgt en afløser i bestyrelsen. Alle andre valg var genvalg. Ved<br />
det efterfølgende konstituerende møde blev Niels Pedersen, Minak<br />
Belysning, valgt til formand og Per Klitgaard, IMERCO, til næstformand.<br />
Der var tale om et generationsskifte på formandsposten, idet<br />
Niels Pedersen var den yngste formand, <strong>VEKO</strong> hidtil havde haft.<br />
Niels Pedersen havde flyttet sin forretning fra Istedgade til det lokale<br />
på Vesterbrogade, hvorfra Victor Skjødt tidligere drev sin forretning.<br />
Niels Pedersen er begavet, talknuser, eftertænksom, klog, har<br />
et godt overblik, er velafbalanceret og en glad og beskeden mand og<br />
tillige en meget dygtig købmand.<br />
Niels Pedersen, Bestyrelsesformand 1992-2006.
Kursen på andelsbeviser kunne efter generalforsamlingen fastsættes<br />
til og forblive på 250. Nu var det vedtægtsbestemt, hvad kursen skulle<br />
være, og der blev den.<br />
1992/93 <strong>–</strong> 36. år.<br />
Inden bestyrelsesmøde i august 1992 havde der været afholdt en bestyrelseskonference<br />
med eksterne indpiskere, der blandt andet havde<br />
foreslået, at det blev gratis for andelshaverne at deltage i fællesreklame.<br />
Dette emne blev drøftet ved indledningen af dette bestyrelsesmøde.<br />
Alene revisor og direktør gik imod forslaget, der dog aldrig blev gennemført.<br />
Gennemførelsen heraf ville også stemme dårligt med de signaler,<br />
der indgik i bestyrelsens seneste beretning. Dertil kom i hvert<br />
fald for direktørens vedkommende den grundholdning, at alle er utilfredse<br />
med det, der er gratis, men ingen kan få nok af frygt for, at en<br />
anden skulle få mere.<br />
Efter en orientering om forskellige former for udlandslån blev det<br />
besluttet at fortsætte som hidtil med danske lån.<br />
Ved bestyrelsesmøde i december 1992 viste perioderegnskabet meget<br />
alvorlige problemer med faldende omsætning i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., at<br />
der var ringe tilgang af nye kontohavere, og at det var vanskeligt at<br />
fastholde de gamle.<br />
Der var blevet gennemført en kundestrømsanalyse, som viste, at<br />
kendskabet til <strong>VEKO</strong>-navnet fortsat var meget højt, men der var ikke<br />
mange, der kendte <strong>VEKO</strong> som en ”sammenslutning af butikker”.<br />
<strong>VEKO</strong> havde aldrig været markedsført som en sådan. Det var de færreste,<br />
der vidste og var bevidste om, at det var butikkerne, der ejede<br />
<strong>VEKO</strong>. Udadtil var <strong>VEKO</strong> en selvstændig virksomhed.<br />
Aktivitetsanalysen for 1991 blev gennemgået. Der var enighed om<br />
at udvide analysen, så det kunne ses, hvordan det var gået deltagerne<br />
i lang lørdag, hvordan det var gået de butikker, der ikke deltog i lang<br />
lørdag, og hvordan det var gået de ti bedste.<br />
173
174<br />
Der havde været afholdt medlemsmøde med 100 deltagere, og<br />
Løgstrup havde gennemfært sælgertræningskursus nummer 10 med<br />
15 deltagere. Der kom mange gennem den ’mølle’.<br />
Terkel Lund-Nielsen oplyste, at <strong>VEKO</strong> nu blev registreret!<br />
I februar 1993 kunne det konstateres, at der var indtruffet begivenheder,<br />
der påvirkede regnskabet i forhold til perioderegnskabets<br />
forecast:<br />
1. Manglende renteindtægter hovedsagelig i <strong>VEKO</strong><br />
FINANS ApS navnlig på grund af manglende vækst i<br />
udlån (for koncernen -747.000 kroner). Det var en ordentlig<br />
lussing.<br />
2. Personaleudgifter var forøget med 240.000 kroner i forbindelse<br />
med skift af regnskabschef.<br />
3. Renteudgiften var 274.000 kroner højere end budgetteret<br />
til trods for, at der var udlånt 8 millioner kroner<br />
mindre end budgetteret.<br />
<strong>VEKO</strong> havde desværre måttet afskedige den mangeårige regnskabschef,<br />
Henry Meldgaard. Der var indgået kontrakt til en pris af knapt<br />
60.000 kroner med et konsulentfirma, der skulle arbejde med genplacering<br />
af ham. I maj 1993 blev <strong>VEKO</strong>’s nye regnskabschef, Erik<br />
Christiansen, præsenteret for bestyrelsen.<br />
På samme møde blev det besluttet at tildele direktør Niels Jørgen<br />
Kaiser, Tivoli, HUMØRLEGATET 1993, dels fordi hans Tivoli holdt<br />
humøret højt på Vesterbro, dels fordi Tivoli havde 150 års jubilæum.<br />
Tivoli var og er et meget væsentligt aktiv for Vesterbrogade, dels på<br />
grund af tilstrømningen af mennesker, og dels for gadens renommé.<br />
Det er ikke for meget sagt, at Tivoli placerer Vesterbrogade på<br />
<strong>Danmarks</strong>kortet.<br />
<strong>VEKO</strong> havde haft et ærefuldt besøg af Lord og Lady Thomson,<br />
Canada, der da ejede RKI. Ægteparrets søn havde tidligere aflagt tilsva-
ende besøg. For gæsterne vakte det en del undren, at det i Danmark<br />
kun er lovligt at benytte ’negative oplysninger’ ved kreditbedømmelser.<br />
I USA var det for eksempel muligt at få oplyst, hvilke kreditter<br />
kunderne havde, og hvordan de passede dem, mens det hos os kun er<br />
muligt at få oplysninger om forhold, der er gået så galt, at de er blevet<br />
registreret i RKI og/eller tilsvarende registre.<br />
Stempelloven var nu blevet ændret, så kontoaftaler ikke længere<br />
skulle stemples. Endelig lidt medvind. Statens provenu i netop denne<br />
sammenhæng havde været beskedent. Det kom sikkert bag på mange<br />
politikere, at kontoselskaberne udgjorde så lille en del af samfundsøkonomien,<br />
hvis de overhovedet gjorde sig tanker herom. <strong>VEKO</strong><br />
havde valgt at betale afgiften. I de år betalte kunderne kun fradragsberettigede<br />
(i skattemæssig forstand) renter. Ingen gebyrer eller afgifter<br />
var fradragsberettigede.<br />
Til den ordinære generalforsamling i oktober 1993 var mødt 16<br />
medlemmer repræsenterende 21 stemmer. Det var første gang Niels<br />
Pedersen aflagde bestyrelsens beretning. Der havde været en omsætningsnedgang<br />
på 14 %. Fra 1983/84 til 1992/93 var <strong>VEKO</strong>’s omsætning<br />
faldet fra 70 til 20 millioner kroner! Trods denne udvikling var<br />
der overskud. I det sidste år havde der været fremgang i oprettelsen<br />
af nye <strong>VEKO</strong>-konti, men ikke nok til at opveje frafaldet. <strong>VEKO</strong> var<br />
begyndt på egen markedsføring helt adskilt fra fællesannonceringen,<br />
men på samme måde som for FINANS. Der blev nu udarbejdet reklamebudgetter<br />
og -planer for <strong>VEKO</strong> (som selvstændig virksomhed),<br />
for VESTERBRO CITY REKLAME (fællesreklame) og for <strong>VEKO</strong><br />
FINANS. Det viste sig, at <strong>VEKO</strong>-kortet var et produkt, der med fordel<br />
kunne markedsføres alene. Dette forhold kunne skyldes det store<br />
kendskab, der var til <strong>VEKO</strong>, men også, at en del kunder først og fremmest<br />
efterspurgte forbrugslån, dernæst indkøbsområde.<br />
De regnskabsoplysninger, <strong>VEKO</strong>-medlemmerne havde indsendt,<br />
viste, at faldet i kontosalget ikke var udtryk for faldende salg i butik-<br />
175
kerne, men for et udtryk for en forskydning imellem konto- og kon-<br />
tantsalget. Formanden, Niels Pedersen, refererede fra hans egen butik,<br />
Minak Belysning: ”Som eksempel kan jeg nævne, at vi i min butik på<br />
de lange lørdage i juli og august solgte 23 standerlamper og 26 halogenwirer<br />
med 3 spots. Disse to tilbud alene gav mig en omsætning på<br />
lige knapt 40.000 kroner. De blev kun markedsført i <strong>VEKO</strong>’s langlørdags-annoncer.<br />
Ikke en eneste blev solgt på <strong>VEKO</strong>-konto. Dette<br />
eksempel fortæller med al ønskelig tydelighed, at <strong>VEKO</strong>’s annoncer<br />
virker” <strong>–</strong> men ikke i tilstrækkelig grad på <strong>VEKO</strong>-salget! Det skal tilføjes,<br />
at Niels Pedersen i 99 % af åbningstiden var alene om at passe<br />
butikken.<br />
Der havde været følgende <strong>VEKO</strong>-tiltag:<br />
En ny 3-fløjet månedsfolder.<br />
Overrækkelse af Humørlegatet.<br />
Udsendelse af breve til passive kunder.<br />
<strong>VEKO</strong>’s juletræf.<br />
4-farvet julekatalog.<br />
Juleudsmykning og julestreamers.<br />
Sommerstreamers med Tivoligardere.<br />
Fællesannoncer for alle lange lørdage.<br />
Annoncer alene for <strong>VEKO</strong>.<br />
Medlemsmøde og mannequinopvisning på Cassiopeia.<br />
Fest for indehavere og medarbejdere i Tivoli.<br />
Uddeling af 3.000 gratis billetter til Tivoli.<br />
Alt for få forretninger deltog efter bestyrelsens opfattelse i de aktiviteter,<br />
der udfoldes omkring de lange lørdage.<br />
Herefter fremkom formanden med oplysningerne om planerne<br />
for differentieret markedsføringsbidrag (se august 1993), og han oplyste<br />
derefter, at <strong>VEKO</strong> FINANS nu var i god gænge og gav overskud.<br />
Kun et enkelt medlem var kritisk over for ideen om, at butik-<br />
176
kerne skulle betale differentieret markedsføringsbidrag, og et andet<br />
medlem kritiserede satsningen på FINANS. Til det sidste fremhævede<br />
formanden, Niels Pedersen, at fremtiden klart ligger i <strong>VEKO</strong><br />
FINANS, og næstformanden, Per Klitgaard, anså beslutningen om at<br />
satse på <strong>VEKO</strong> FINANS for forretningsmæssig overordentlig klog.<br />
Herefter blev bestyrelsens beretning sat til afstemning og enstemmigt<br />
godkendt, og dermed også det differentierede markedsføringsbidrag.<br />
Det gik nemmere, end bestyrelsen havde forventet. Der blev i flere år<br />
derefter ikke fra medlemskredsen gjort væsentlig indsigelse mod det<br />
differentierede markedsføringsbidrag, idet der kun var et enkelt medlem,<br />
der henvendte sig herom.<br />
Det differentierede markedsføringsbidrag indførtes<br />
1993/94 <strong>–</strong> 37. år.<br />
I august 1993 oplyste Birger Brosbøl-Jensen atter, at der ikke var signaler<br />
om at debitorerne var blevet dårligere. Der var sket en meget<br />
positiv udvikling i perioderegnskaberne, og der var enighed om, at<br />
resultatet var flot, og formanden konstaterede, at der nu var god sammenhæng<br />
mellem perioderegnskabernes akkumulerede tal og årsregnskabet.<br />
Hertil bemærkede Birger Brosbøl-Jensen: ”Det nye værktøj<br />
virker og giver i årets løb gode og sikre informationer, der gør det<br />
meget anvendeligt for ledelsen.” Det gav samtidig en opfattelse af, at<br />
der var styr på rapporteringssystemerne, hvilket for direktøren var en<br />
kilde til større arbejdsglæde, der i forvejen ikke fejlede noget.<br />
I forbindelse med udkastet til årsregnskab blev det besluttet:<br />
At af bestyrelseshonorarerne betaler <strong>VEKO</strong> FINANS<br />
ApS 100.000 kr.<br />
At huslejefordelingen mellem <strong>VEKO</strong> og FINANS skal<br />
være 50 %/50 %.<br />
177
178<br />
At FINANS skal betale <strong>VEKO</strong> for leje af databehand-<br />
lingsudstyr, og at der udarbejdes aftale herom.<br />
At FINANS skal betale <strong>VEKO</strong> en kautionsforsikrings-<br />
præmie for selvskyldnerkautionen.<br />
Det var et signal om, at <strong>VEKO</strong> FINANS ApS nu fuldt ud kunne<br />
bidrage til den fælles husholdning. Selskabet lønnede halvdelen af de<br />
ansatte. Der var tale om en meget glædelig udvikling.<br />
Udvalget bag ’Mål og midler’ foreslog:<br />
At markedsføringsbidraget på 5 % opretholdes som et<br />
grundgebyr.<br />
At butikker, der har lang lørdag til kl. 17 tolv gange om<br />
året, får reduceret deres markedsføringsbidrag til 3½ %<br />
af deres <strong>VEKO</strong>-årsomsætning.<br />
At butikker, der tolv gange om året har lang lørdag til<br />
kl. 17 og deltager i fælles markedsføring f.eks. mindst<br />
2 moduler (som de betaler med 2.500 kr. + moms pr.<br />
modul.) pr. år, får reduceret markedsføringsbidraget til<br />
2½ % af deres <strong>VEKO</strong>-årsomsætning.<br />
Dette ville for første gang give <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse et styringsinstrument,<br />
som kunne og skulle benyttes til at fremme Vesterbrogades udvikling<br />
og tilpasning til det skred i åbningstiderne, som alle væsentlige<br />
konkurrenter benyttede sig af. Bestyrelsen ville træde i karakter på<br />
denne baggrund. Den kunne ikke beslutte om de enkelte forretninger<br />
skulle holde åbent længe om lørdagen, men der var tale om at give dem<br />
et kraftigt incitament til at gøre det. Om der var tale om gulerod eller<br />
pisk, afhang alene af, hvem der bedømte det. Blandt andelshaverne var<br />
der arge modstandere af at ændre på åbningstiderne. I bestyrelsen var<br />
der dog enighed om, at intet medlem ville bliver ringere stillet end hid-
til, og om, at forslaget gav valgfrihed. Der var enighed om, at forslaget<br />
skulle medtages i bestyrelsens beretning. (Se foran under generalforsamlingen<br />
i oktober 1993). Med dette sammen med bestemmelserne<br />
i vedtægternes § 24 havde medlemmerne for alvor givet bestyrelsen<br />
rorpinden i hånden, og de forventede formentlig, at dette ville give sig<br />
udtryk i bedre fodslag i medlemskredsen. Bestyrelsen valgte naturligvis<br />
at udnytte de nye beføjelser efter hensigten.<br />
Det så nu ud som om, det var en god idé at optage et rentesikret<br />
valutalån i danske kroner, under forudsætning af, at <strong>VEKO</strong> på alle måder<br />
var sikret mod risiko. De nye finansielle instrumenter gav endelig<br />
en åbning, der også kunne bruges af <strong>VEKO</strong>, blandt andet fordi det<br />
kunne gøres uden at løbe en valutarisiko, og der samtidig var tale om<br />
en favorabel rente. Da <strong>VEKO</strong> handler i danske kroner, var og er det<br />
vigtigt kun at optage lån i danske kroner.<br />
På bestyrelsesmøde primo september 1993 kunne direktøren oplyse,<br />
at Danske Bank havde godkendt, at <strong>VEKO</strong> skiftede til et valutalån<br />
for 30 millioner kroner af den daværende kassekredit. Terkel<br />
Lund-Nielsen præciserede, at <strong>VEKO</strong> skulle have garanti for, at vi under<br />
ingen omstændigheder kom til at betale mere, end der aftaltes, så<br />
<strong>VEKO</strong> hverken løb valuta- eller renterisiko. Dette blev starten af et<br />
langvarigt samarbejde med banken om valutalån, der voksede til en<br />
betydelig størrelse.<br />
Kundernes gebyrer bortfalder<br />
På bestyrelsesmøder i januar og februar 1994 forelå signaler om væsentlig<br />
resultatforbedring. Revisor skulle vurdere de skattemæssige<br />
konsekvenser, og der blev nedsat et udvalg, der skulle foreslå disponering<br />
af overskud. Der var ved behandlingen af udvalgets arbejde to<br />
holdninger, der kom til udtryk. Den ene gik ud på at betale udbytte og<br />
den anden på at hensætte beløb på ”Egenkapital særkonto”, der blev<br />
179
omtalt som andelshavernes pensionsordning. Birger Brosbøl-Jensen<br />
oplyste, at han på grund af mange opringninger fra andelshavere var<br />
sikker på, at de var meget bevidste om ”Egenkapital særkonto.” Han<br />
foreslog, at de penge, der blev indtjent i FINANS, blev brugt til at<br />
’pumpe’ kerneforretningen op. Hertil svarede Per Klitgaard, at et forkert<br />
produkt ikke kan markedsføres til succes. Det var en realistisk<br />
konstatering af den faktiske situation. Problemet var nok, at ingen<br />
andre ville eller for den sags skyld kunne acceptere, at <strong>VEKO</strong>-kortet<br />
var et forkert produkt, kun at det var et svagere produkt end tidligere,<br />
og at man stod med et nyt produkt i <strong>VEKO</strong> FINANS, der kunne tilvejebringe<br />
de midler, der skulle til for at drive <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. videre,<br />
herunder den vigtige markedsføring af butikkerne, mindst i hidtidigt<br />
omfang. Det måtte og må formentlig være realistisk at fastslå, at uden<br />
kerneforretningen, så var det utænkeligt, at der fandtes et <strong>VEKO</strong><br />
FINANS og lige så utænkeligt var det omvendte forhold.<br />
Der var åbenbart ikke faldet helt ro over det differentierede markedsføringsbidrag,<br />
idet et bestyrelsesmedlem spurgte, om markedsføringsbidraget<br />
var en ”hellig ko”, Hertil svarede Terkel Lund-Nielsen,<br />
at det var vigtigt, at vi havde et værktøj til styring og markedsføring.<br />
Der var hos ham og resten af bestyrelsen ingen tvivl om, at det var<br />
for tidligt at give slip på de nye muligheder for indflydelse på udviklingen,<br />
der var opnået ved, at generalforsamlingen havde accepteret<br />
dem. De skulle afprøves. Det blev drøftet, hvor mange hegnspæle der<br />
var flyttet. Set i direktørens optik var der med indførelsen af det differentierede<br />
markedsføringsbidrag taget et meget stort skridt fremad<br />
i bestyrelsens muligheder for at styre eller i hvert fald i kraftig grad<br />
at påvirke udviklingen. En ny Lov om butikstider gav nu mulighed<br />
for at holde to lange lørdage om måneden. Det skærpede kravene til<br />
butikkerne, og bestyrelsen havde mulighed for at skubbe kraftigt i den<br />
rigtige retning.<br />
180
Det blev besluttet:<br />
At hensætte 1 million kroner til ”Egenkapital særkonto”<br />
i 1993/94.<br />
At lade månedsgebyret i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. bortfalde for<br />
alle kundekonti.<br />
At nedsætte renten for de konti, hvorpå der blev betalt<br />
2,5 % pr. måned til 2,2 % pr. måned.<br />
De to sidste med virkning fra februar 1994. Specielt bortfaldet af gebyrer<br />
blev markedsført med et godt resultat. Allerede dengang havde<br />
bankernes iver efter at indføre alle mulige gebyrer gjort, at de fleste<br />
kunder var meget negativt indstillede over for gebyrer i almindelighed.<br />
Det gjorde bestemt ikke sagen bedre, at pengeinstitutterne undskyldte<br />
sig med, at gebyrerne skulle virke ’adfærdsregulerende’. Kunderne<br />
følte, at de fik at vide, at de kun var til besvær, og ingen brød sig om<br />
at blive opdraget på.<br />
Birger Brosbøl-Jensen orienterede indgående om momssituationen.<br />
Han kunne ikke afvise, at Told & Skat på et tidspunkt vil søge<br />
at fratage os vor nyerhvervede momsstatus. Når det kom dertil, ville<br />
vi næppe have andre argumenter end dem, der førte til den gældende<br />
Et nyt <strong>VEKO</strong>-logo.<br />
181
aftale, og det var langt fra sikkert, at de ville holde til en forlængelse af<br />
godkendelsen. Der var faktisk tale om en forudsigelse.<br />
Spørgsmålet om at fusionere de to aktive selskaber blev afvist med<br />
den begrundelse, at vi så ville miste både vores moms- og skattestatus.<br />
Ved bestyrelsesmøde i maj 1994 gav formanden udtryk for, at perioderegnskabernes<br />
resultater var utrolig flotte. <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s omsætningsindeks<br />
for april var 130, så der for femte måned i træk kunne<br />
konstateres fremgang. Det akkumulerede omsætningsindeks for 11<br />
måneder nåede for første gang i umindelige tider op over 100.<br />
Et notat udarbejdet af Birger Brosbøl-Jensen viste med visse afvigelser<br />
et relativt faldende tab på debitorer i perioden 1983/84 til<br />
1993/94. Tallene dækkede måske tilfældigt netop den periode direktøren<br />
havde været ansat.<br />
De fremlagte budgetter afslørede tillid til en positiv udvikling i kerneforretningen<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Det var der meget delte meninger om,<br />
og med god grund, for de seneste ti år var det kun gået ned ad bakke.<br />
Efter mange indlæg blev der skabt enighed om, hvordan budgetterne<br />
skulle være, idet man forventede, at opsvinget i samfundsøkonomien<br />
også ville have en om end beskeden afsmittende virkning på <strong>VEKO</strong>’s<br />
muligheder.<br />
Til modtager af <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1994 blev K.F.U.M.’s<br />
sociale arbejde på Vesterbro enstemmigt valgt.<br />
I slutningen af september 1994 blev der afholdt ordinær generalforsamling<br />
med et skuffende fremmøde, idet kun 8 andelshavere,<br />
heraf 5 bestyrelsesmedlemmer, deltog. Af beretningen ses, at <strong>VEKO</strong><br />
i årets første halvdel af regnskabsåret havde en omsætningsnedgang,<br />
men i anden halvdel kunne man med glæde kunne konstatere<br />
en fremgang, hvilket for hele året resulterede i en fremgang på 3 %.<br />
Omsætningsfremgangen skyldes i høj grad, at <strong>VEKO</strong> havde udsendt<br />
nye kontokort. Bestyrelsen havde derudover valgt at fremme konto-<br />
182
omsætningen ved en rentenedsættelse og ved helt at afskaffe kunde-<br />
gebyrerne i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Også opsvinget og kartoffelkurens ophæ-<br />
velse antages at være medvirkende årsager, idet de var signaler om, at<br />
øget forbrug var acceptabelt.<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS var nu i virkelig god gænge og bidrog stærkt til<br />
fremtidens muligheder.<br />
Det blev oplyst, at <strong>VEKO</strong> havde lånt 30 millioner kroner på favorable<br />
vilkår i Danske Banks filial i Luxemburg og tillige fortsat havde<br />
kassekredit i Danske Bank i Danmark.<br />
Det går atter fremad for <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., men kun<br />
kortvarigt<br />
1994/95 <strong>–</strong> 38. år.<br />
I juli 1994 havde Birger Brosbøl-Jensen rundsendt udkast til årsregnskaber<br />
og tillige ”Udvikling vedrørende 5,5 % afskrivning”, og han<br />
viste på overhead, hvordan et koncernregnskab ville komme til at se<br />
ud i henhold til årsregnskabsloven og redegjorde for de faktiske tab på<br />
debitorer, idet det nye edb-system ’Incasso 2000’ gav mulighed for en<br />
mere præcis opgørelse end det gamle system.<br />
Det blev blandt andet besluttet:<br />
At udarbejde koncernregnskab efter årsregnskabsloven<br />
allerede fra 1993/94.<br />
At specificere regnskabet for Incassobureauet a.m.b.a.,<br />
så de hidtidige ”renteindtægter” opdeltes i afdrag, betaling<br />
af omkostninger og renteindtægter.<br />
I august 1994 blev der gennemgået en liste med forslag til aktiviteter.<br />
Der var enighed om, at flere tiltag ville generere større kontantomsætning<br />
end kontoomsætning i butikkerne, men til trods herfor blev vi<br />
fortsat kun målt på <strong>VEKO</strong>-omsætningen. De fleste andelshavere an-<br />
183
erkendte ikke, at <strong>VEKO</strong> genererede kontantomsætning for eksempel<br />
ved lang lørdagsannoncering. Det var et evigt dilemma.<br />
En uge senere, stadig i august 1994, havde Birger Brosbøl-Jensen<br />
rundsendt en ny version af ”Budgetalternativer 1994/95-1997/98”.<br />
Terkel Lund-Nielsen, der igen havde sat sig ekstremt grundigt ind i<br />
tallene og sammenhængen heri, førte mødedeltagerne igennem det<br />
omfattende talmateriale. På hans forespørgsel oplyste Birger Brosbøl-<br />
Jensen, at der bag hver side af de i alt 25 lå ca. 30.000 tal, der alle indgik<br />
i beregningerne. Hvad skulle man have gjort uden edb?<br />
Ved hver side blev det drøftet, hvilken betydning hvert enkelt tiltag<br />
ville have på kontantomsætningen i <strong>VEKO</strong>-forretningerne. Der var<br />
enighed om, at den samlede effekt ville være en meromsætning på 10-<br />
25 millioner kroner eller 2 til 5 %. Dette betød blandt andet, at butikkerne<br />
ville stige i værdi. Erik Dahl fremhævede, at det var lettere at få<br />
kontantomsætningen til at stige end kontoomsætningen.<br />
<strong>VEKO</strong> var ved at indsamle oplysninger om ’chip-kort’, og et prøvekort<br />
blev fremvist. Dankort med chip blev som bekendt først indført<br />
i begyndelsen af det nye årtusinde, mens <strong>VEKO</strong> endnu ikke i<br />
2007 har behov for at tage denne teknik i brug.<br />
Med en uges mellemrum blev der afholdt 3 bestyrelsesmøder, det<br />
sidste i begyndelsen af september 1994. Birger Brosbøl-Jensen havde<br />
inden mødet rundsendt siderne 27 & 28 til ”Budgetalternativer<br />
1994/95 <strong>–</strong> 1997/98, Ny version”, hvilket illustrerer den grundighed,<br />
der prægede revisors og bestyrelsens arbejde. Efter nøje gennemgang<br />
blev budgetterne enstemmigt vedtaget, hvilket medførte, at det blev<br />
besluttet at gennemføre følgende tiltag:<br />
Personalerabatten forhøjedes fra 10 % til 15 % pr. 20.<br />
oktober 1994.<br />
Månedsrenten for de konti, der betalte 2,2 %, nedsættes<br />
til 1,9 %.<br />
Butikkernes deltagelse i månedsfolderen blev gratis.<br />
184
Reklamebudgettet blev forøget med 400.000 kroner, ho-<br />
vedsagelig med henblik på at gøre det mere attraktivt for<br />
butikkerne at deltage i lang lørdag til kl. 17.<br />
Lang Lørdag-udvalget havde rundsendt notat med anbefalinger. Terkel<br />
Lund-Nielsen konstaterede, at udvalget havde formået at balancere på<br />
en knivsæg, og bestyrelsen besluttede enstemmigt:<br />
1. At markedsføringsbidraget differentieredes, så også de<br />
butikker, der havde åbent til kl. 16 på lange lørdage, blev<br />
tilgodeset.<br />
2. At <strong>VEKO</strong> indtil videre alene satsede på den første lange<br />
lørdag i hver måned og alle lørdage i december måned.<br />
3. At der på lange lørdage fortsat skulle holdes åbent til kl.<br />
17.00.<br />
4. At alle ”til rådighed stående midler” skulle anvendes til<br />
at ”forgylde” de butikker, der deltog i <strong>VEKO</strong>-annonceringen<br />
og holdt åbent til kl. 17.00.<br />
Punkt 4 var noget bombastisk formuleret, og hensigten var tydelig:<br />
Markedsføringsbidraget differentieredes efter følgende skala, idet der<br />
alene var tale om åbningstider på lange lørdage:<br />
5 % betales af butikker, der lukkede tidligere end kl.<br />
16.00.<br />
4 % betales af butikker, der lukkede kl. 16.00.<br />
3 % betales af butikker, der havde åbnet til kl. 17.00 på<br />
alle lange lørdage.<br />
2 % betales af butikker, der havde åbent til kl. 17.00<br />
alle lange lørdage og mindst 2 gange om året deltog i<br />
<strong>VEKO</strong>’s fælles markedsføring af lange lørdage.<br />
185
Direktøren havde været ude for at kontrollere butikkerne lørdag den<br />
3. september: Af de 36 butikker, der var besigtiget, og som til <strong>VEKO</strong><br />
havde meddelt, at de ville holde åbent til kl. 17.00 og derfor havde<br />
fået nedsat butikkernes markedsføringsbidrag, var 12 lukket inden kl.<br />
17.00. Det var altså 33 % af butikkerne, der forsøgte at ’snyde’ sig til<br />
fordele. Et uhyggeligt stort antal! Der var enighed om at sende de 12<br />
butikker et brev og opfordre dem til at holde åbent til kl. 17. I modsat<br />
fald skulle de betale yderligere 2½ % i markedsføringsbidrag og ville<br />
desuden blive idømt en bod.<br />
Det passive selskab <strong>VEKO</strong> DATA ApS var blevet solgt.<br />
Det var besluttet at udsende <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s månedsfolder også<br />
til FINANS-kunderne, og lånegrænsen for lån i FINANS blev forhøjet<br />
til 30.000 kroner.<br />
<strong>VEKO</strong> var i samarbejde med Lyngby Storcenter Konto, Rødovre<br />
Centrum Konto og City 2 Konto i færd med at udvikle et Credit-<br />
Scoringssystem med RKI som samarbejdspartner.<br />
Den 25. november 1994 havde Terkel Lund-Nielsen været medlem<br />
af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse i 20 år. En meget flot præstation af afgørende<br />
betydning for <strong>VEKO</strong>’s drift og udvikling og tillige for professionalismen<br />
og kontinuiteten i bestyrelsen arbejde. Direktøren havde uden at<br />
fortælle, hvilket emne der skulle drøftes, med advokatsekretæren aftalt<br />
et møde med Terkel Lund-Nielsen, og oplyst, at der kom to personer.<br />
Formanden og direktøren troppede op og overrakte den meget, meget<br />
overraskede jubilar en gave på selve dagen, ja næsten på klokkeslæt for<br />
indvælgelsen.<br />
Ved bestyrelsesmøde i januar 1995 redegjorde Terkel Lund-Nielsen<br />
for ændringerne i lovgivningen, der medførte, at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. dels<br />
skulle følge årsregnskabsloven, dels skulle anmeldes til Erhvervs- og<br />
Selskabsstyrelsen. Dermed blev andelsselskaber på disse områder sidestillet<br />
med andre erhvervsdrivende selskaber.<br />
Da det kunne konstateres, at tabet på debitorer havde været mindre<br />
186
end budgetteret, blev det besluttet at sænke cut-off grænsen i Credit-<br />
Scoringssystemet som et ’kontrolleret eksperiment’.<br />
Da en grundig gennemgang af de kontante udlån på 1.000 kroner<br />
om måneden til kunderne i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. konkluderede, at de kunne<br />
true selskabets moms- og skattestatus, blev det besluttet omgående at<br />
ophøre med denne aktivitet.<br />
Der havde været afholdt 3 medlemsmøder med i alt 30 deltagere.<br />
Resultatet var, at yderligere 9 forretninger sluttede sig til den gruppe,<br />
der deltog i lang-lørdag, så den nu blev på 47 butikker.<br />
Det årlige møde på Cassiopeia i december, hvor der blev orienteret<br />
om tiltag i forbindelse med julehandelen havde haft 120 deltagere, idet<br />
det af pladshensyn desværre havde været nødvendigt af udelukke 17.<br />
<strong>VEKO</strong> havde indkøbt en pladeprægemaskine til 125.000 kroner,<br />
hvilket først og fremmest betød, at nye kunder straks kunne udstyres<br />
<strong>VEKO</strong> modeopvisning. <strong>VEKO</strong> har afholdt adskillige modeopvisninger i<br />
årenes løb.<br />
187
med et kontokort dernæst, at deres køb kunne registreres og opdateres<br />
over Dankortterminalerne og endvidere en kalkuleret besparelse på<br />
5.000 kroner om måneden.<br />
Den 3. december 1994 havde Jørgen Skovlund, idémanden bag<br />
<strong>VEKO</strong>’s redningsplanke: <strong>VEKO</strong> FINANS, været et højt skattet og<br />
professionelt medlem af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse i 10 år.<br />
I marts 1995 blev det efter forslag af Terkel Lund-Nielsen besluttet<br />
at bede Birger Brosbøl-Jensen undersøge og belyse, hvorvidt omkostningsfordelingen<br />
mellem selskaberne <strong>–</strong> under hensyntagen til den<br />
skete udvikling <strong>–</strong> fortsat var korrekt og tillige at vurdere, hvorvidt<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS A/S burde betale licensafgift til <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. for<br />
brug af navnet, der er indarbejdet igennem mere end 30 år. Han foreslog<br />
tillige, at <strong>VEKO</strong> FINANS A/S betalte udbytte til moderselskabet,<br />
så al fri egenkapital samledes i og kunne disponeres af <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. Alle forslagene blev godkendt af alle.<br />
Et udvalg havde frembragt et notat ”Handlingsplan 1995”. Planen<br />
indeholdt ikke epokegørende forslag, men var et udtryk for ønsket<br />
om foreløbig at fastholde og udbygge de tiltag, der var gennemført. I<br />
denne sammenhæng blev det blandt andet drøftet at tilgodese andelshaverne<br />
med både 2 % udbytte og 2 % henlæggelse til ”Egenkapital<br />
særkonto”, hvilket blev godkendt som arbejdsmodel.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde efteråret 1994 foreslået, at andelshaverne<br />
for fremtiden kun skulle indberette ét tal til aktivitetsanalysen.<br />
Resultatet heraf forelå for første gang og efterlod ikke skygge at tvivl<br />
om, at den nye analyse var meget anvendelig for såvel andelshaverne<br />
som for <strong>VEKO</strong>.<br />
Det blev enstemmigt besluttet, at <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1995<br />
ville blive tildelt skuespilleren og teaterdirektøren Bent Mejding, der<br />
havde stået i spidsen for renoveringen af Det Nye Teater, der nu for<br />
alvor svarede til sit navn, og var og er en perle på Vesterbro.<br />
188
<strong>VEKO</strong> havde været sponsor for Copenhagen Box Cup, Sjællandske<br />
Mesterskaber og ved <strong>Danmarks</strong>mesterskaberne i Boksning, hvilket<br />
havde medført 10 timers TV-eksponering af <strong>VEKO</strong>-navnet og en<br />
række avisbilleder, hvor også <strong>VEKO</strong> ’var på’. Der kunne umiddelbart<br />
herefter konstateres et stigende antal kontoansøgere.<br />
<strong>VEKO</strong>’s egne, nye åbningstider skaber furore i<br />
medlemskredsen<br />
I maj 1995 spurgte Terkel Lund-Nielsen, om den beherskede fremgang<br />
(!) på 11½ % i april gav anledning til at nedjustere forventningerne<br />
for den kommende tid. Der var vist tale om et luksusproblem,<br />
når man betænker, hvor klemt <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. havde været? Løgstrup<br />
kunne oplyse, at der i april 1994, altså det år, der blev sammenlignet<br />
med, havde været en fremgang på 29 %, og at de to første uger af maj<br />
1995 indikerede, at denne måned vil slutte med en fremgang på 20 %.<br />
Det var herligt, men der blev kun tale om en kortvarig fremgang, og<br />
<strong>VEKO</strong>’s omsætning nåede trods stor fremgang i årene 2003-2006 ikke<br />
tidligere tiders højder inden 50-års jubilæet.<br />
Budgetter for 1995/96 og budgetoversigter for 1996/97, 1997/98<br />
og 1998/1999 var rundsendt inden mødet. Det var kendetegnede for<br />
styringen af virksomheden, at ledelsen stedse tilstræbte at være på<br />
forkant med udviklingen, og at den havde kikkerten rettet langt ind i<br />
fremtiden.<br />
Der var i bestyrelsen enighed om, at der var behov for ændrede åbningstider<br />
i butikkerne og om, at den for tiden ikke havde ’magtmidler’<br />
til at gennemføre ændringerne. Det blev efter forslag fra formanden,<br />
Niels Pedersen, besluttet at sende et signal til butikkerne ved at ændre<br />
<strong>VEKO</strong>’s egne åbningstider fra den 1. oktober 1995, så de blev:<br />
189
190<br />
mandag<strong>–</strong>torsdag kl. 10 til 18<br />
fredag kl. 10 til 19<br />
lørdag<br />
Første og sidste<br />
kl. 10 til 14<br />
lørdag i hver måned kl. 10 til 17<br />
Det var vigtigt at sende et signal om, at <strong>VEKO</strong> var en detailhandelsvirksomhed,<br />
og at den gik foran. Det kunne kun øge troværdigheden.<br />
Inden næste bestyrelsesmøde havde formanden rundsendt et notat<br />
om den furore, som meddelelsen om <strong>VEKO</strong>’s nye åbningstider havde<br />
vakt i medlemskredsen.<br />
Birger Brosbøl-Jensen forelagde to analyser. Den ene viste, at<br />
der ikke umiddelbart kunne måles nogen sammenhæng mellem omkostningerne<br />
og de opnåede mål. Den anden viste, at der i perioden<br />
1993/94 til 1994/95 generelt var tale om en faldende tendens i tabene<br />
på debitorer, hvilket var en yderst kærkommen udvikling.<br />
40 års Jubilæumskontokort, 1987.
Ved den ordinære generalforsamling i september 1995 var repræ-<br />
senteret 28 medlemmer, der tilsammen havde 38 stemmer, hvilket var<br />
en pæn fremgang i forhold til året før. Det blev her blandt andet berettet,<br />
at <strong>VEKO</strong> havde haft fremgang over hele linjen, og nye minimumsåbningstider<br />
blev varslet.<br />
I forlængelse af forslaget om udbetaling af udbytte medbragte<br />
<strong>VEKO</strong> udfyldte og underskrevne checks til alle andelshavere. De blev<br />
udleveret straks efter generalforsamlingen til deltagerne, og resten blev<br />
umiddelbart herefter lagt i postkassen på Hovedpostkontoret. Der var<br />
tale om kontant betaling!<br />
Der blev stillet spørgsmål fra forsamlingen angående fællesannonceringen.<br />
De blev alle kort og præcist besvaret af formanden for<br />
reklameudvalget, Erik Dahl. Et medlem fremhævede flere gange, at<br />
<strong>VEKO</strong>-butikkerne burde have samme åbningstider som butikscentrene.<br />
Etableringen af det kommende Frederiksberg Center rumlede<br />
i baggrunden.<br />
1995/96 <strong>–</strong> 39. år.<br />
I juli 1995 blev udkast til årsregnskaber gennemgået. I den anledning<br />
blev det repeteret, at bestyrelsen havde besluttet, at <strong>VEKO</strong>-koncernens<br />
soliditetsgrad skulle være på 20 %, og at selskaberne selv skulle<br />
have likviditet til at finansiere en måneds vækst i udlån. Det sidste<br />
fordi de nye debitorer først efter månedsskifte, og efter at der var<br />
udarbejdet et nyt månedsregnskab, ville indgå i de tal, der dannede<br />
grundlag for regulering af bankkreditterne.<br />
Det blev allerede på dette tidspunkt besluttet for fremtiden alene<br />
at udsende koncernregnskabet tilføjet nogle relevante oplysninger til<br />
andelshaverne, fordi de meget åbne og detailjerede regnskaber var så<br />
uoverskuelige at læse, at det kunne afholde nogle fra at møde op på<br />
generalforsamlingerne. Som kuriosum kan det berettes, at bestyrelsen<br />
ville afkræve deltagerne i middagen 25 kroner pr. person for derved<br />
191
at sikre, at alle <strong>VEKO</strong> skulle betale for, mødte op til generalforsam-<br />
lingen. Baggrunden herfor var, at man var gået over til at afholde ge-<br />
neralforsamlinger om aftenen efter en middag, begge dele for at øge<br />
deltagelsen. Resultatet var, dels at ikke alle tilmeldte mødte, så <strong>VEKO</strong><br />
skulle betale middag for dem, uden at de havde fået noget at spise, dels<br />
at nogle alene deltog i middagen. Derfor blev deltagergebyret indført<br />
og rækkefølgen ændret, så generalforsamlingen blev afholdt før middagen!<br />
Der havde været 250 deltagere til den årlige Tivolitur, der var overordentlig<br />
populær.<br />
I august 1995 blev der udtrykt bekymring over den risiko, det indebar,<br />
at banken kunne opsige kreditterne med 14 dages varsel. Der var<br />
enighed om at søge denne frist forlænget til otte uger, hvilket lykkedes<br />
umiddelbart.<br />
I november 1995 kunne det konstateres, at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s fremgang<br />
havde været større end butikkernes, og at vi dermed tog markedsandele<br />
hos dem. Imidlertid kneb det fortsat med antallet af kontooprettelser,<br />
hvilket ville give bagslag i fremtiden.<br />
Der ville ikke blive ændret på minimumsåbningstiderne i det kommende<br />
kalenderår, hvorimod, der skete en ændring af butikkernes<br />
markedsføringsbidrag, der fra 2. januar 1996 ville være følgende:<br />
Andelshavere, der mindst holdt åbent mandag<strong>–</strong>torsdag kl.<br />
10-18, fredag kl. 10-19, første og sidste lørdag i hver måned<br />
kl. 10-16, øvrige lørdage til kl.14, og som mindst to gange i<br />
1996 deltog i <strong>VEKO</strong>’s fællesannoncering skulle betale 1 % i<br />
butikkernes markedsføringsbidrag, og alle andre skulle, betale<br />
5 %.<br />
Denne gang var der tale om en kraftig forenkling af budskabet.<br />
Bestyrelsen var fast besluttet på at fortsætte med at bruge gebyret som<br />
styreinstrument/gulerod. Det er imponerende, at de lykkedes så godt.<br />
192
En større gulerod og en kraftigere snert af pisken! Der er næppe tvivl<br />
om, at de gode regnskabsresultater og muligheden for at betale udbytte<br />
og for at hensætte til ”Egenkapital særkonto” gjorde, at bestyrelsen<br />
stod stærkt i medlemskredsen i den periode.<br />
Inden mødet var rundsendt et notat, der viste, at <strong>VEKO</strong> på grund<br />
af den stærke vækst i udlånene i FINANS nærmede sig grænserne<br />
for både bankengagement og den besluttede soliditetsgrad på 20 %.<br />
Direkte adspurgt svarede Birger Brosbøl-Jensen, Jørgen Skovlund og<br />
Niels Erik Løgstrup, at de i en ikke for lang periode kunne acceptere,<br />
at soliditeten i værste fald kom ned på 13 %, hvis det skete under kontrolleret<br />
vækst. Det blev derefter besluttet at fortsætte væksten indtil<br />
videre. Soliditeten kom aldrig ned under de 20 %!<br />
I januar 1996 foreslog Birger Brosbøl-Jensen endnu en forbedring<br />
af den økonomiske rapportering, nemlig oprettelsen af et omkostningssted,<br />
der viser refusionsbeløbene. Nu kunne det vist ikke blive<br />
meget bedre!<br />
Det fremgik af omsætningsanalysen, at de forretninger, der havde<br />
haft lang lørdag til kl. 17 og havde deltaget i fællesannonceringen,<br />
havde haft den største salgsfremgang, mens dem, der kun havde haft<br />
åbent til kl. 16 og ikke havde deltaget i annonceringen, intet havde haft<br />
ud af at holde længere åbent!<br />
Der forelå breve fra 3 andelshavere, der var utilfredse med de nye<br />
åbningstider og måske især med, at deres butikkers markedsføringsbidrag<br />
var blevet forhøjet væsentligt. Per Klitgaard gav udtryk for, at<br />
det om få år ville være nødvendigt at holde længe åbent alle lørdage,<br />
og Jørgen Skovlund for, at den sidste time før lukketid ikke var noget<br />
værd, uanset hvornår man lukkede, men den lange åbningstid gav<br />
kunderne valgmulighed og god tid, hvilket de satte pris på. Bestyrelsen<br />
valgte at fastholde reglerne for åbningstid og butikkernes markedsføringsbidrag.<br />
Niels Erik Løgstrup henledte opmærksomheden på, at udviklingen<br />
193
siden budgetteringens gennemførelse havde medført, at koncernens<br />
debitormasse nu havde en størrelse, der svarer til den, der var budgetteret<br />
til udgangen af regnskabsåret 1998/99. Altså mere end to år<br />
efter dette bestyrelsesmøde. Det var virkelig fantastisk! Han foreslog<br />
derfor, at den planlagte og tilrettelagte kampagne blev aflyst, hvilket<br />
blev enstemmigt besluttet.<br />
Resultatet af en foreslået rentenedsættelse ville efter beregningerne<br />
indebære en nedgang i resultatet på 7-8 millioner kroner over<br />
den betragtede 4-årige periode. Birger Brosbøl-Jensen oplyste, at soliditeten<br />
i en kort periode ville komme ned på 17 % i henhold til det<br />
foreliggende materiale. Der var enighed om, at man ikke mindst på<br />
basis af udviklingen efter budgetudarbejdelsen kunne leve med det,<br />
når der var tale om en styret proces. Bestyrelsen besluttede derefter at<br />
nedsætte renten på såvel gamle som nye <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.-konti med 0,2<br />
procentpoint pr. måned fra den 1. marts 1996 for derved at fremme<br />
butikkernes <strong>VEKO</strong>-omsætning.<br />
Direktøren gav udtryk for ønsket om at udtræde af DDK’s bestyrelse<br />
og dermed som foreningens formand, hvilket blev accepteret.<br />
I april 1996 kunne det konstateres, at der havde været stor salgsfremgang<br />
i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. i marts måned. Den var sandsynligvis<br />
fremkaldt af rentenedsættelsen.<br />
Det blev formentlig af ’pædagogiske’ grunde besluttet, at ’samhandelsbetingelserne’<br />
for kalenderåret 1997 skulle publiceres samtidig<br />
med meddelelsen om udbytte på 2 %.<br />
<strong>VEKO</strong> havde fået en henvendelse fra politiet med en liste over<br />
personer, der angiveligt skulle medvirke til systematisk bedrageri over<br />
for kontoselskaber. Nogle af navnene var kendt af <strong>VEKO</strong>, og deres<br />
konti blev fulgt nøje. Tilsyneladende blev alle poster betalt ved forfald.<br />
Det var mystisk.<br />
Det blev besluttet at tildele Vesterbros Ungdomsgård <strong>VEKO</strong>’s<br />
HUMØRLE-GAT 1996.<br />
194
Til den ordinære generalforsamling i september 1996 var mødt 21<br />
medlemmer, der tilsammen repræsenterede 30 stemmer. Af bestyrel-<br />
sens beretning plukkes: Det var lykkedes at skabe en omsætningsfrem-<br />
gang i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. på 48 % på to år. Som Terkel Lund-Nielsen<br />
udtrykte det ved den lejlighed: ”Det er svært at bevare pessimismen!”<br />
<strong>VEKO</strong>-butikkerne havde i forhold til kalenderåret før samlet set haft<br />
en fremgang på 2 %, mens de butikker, der holdt lang lørdag og deltog<br />
i fællesannonceringen, havde haft en fremgang på 7 % i 1995.<br />
Året før var det blevet foreslået at gennemføre annoncering for<br />
medlemmer, der ikke deltog i lang lørdag. <strong>VEKO</strong> havde udarbejdet et<br />
oplæg til en sådan annoncering, men kun de to forslagsstillere havde<br />
meldt sig. Formanden gentog løftet om, at <strong>VEKO</strong> ville yde tilskud til<br />
et sådant tiltag, men kravet var til gengæld, at 6-8 forretninger ville<br />
deltage. Det kom der desværre ingen løbende annoncering ud af.<br />
”<strong>VEKO</strong> FINANS A/S går særdeles godt, og der er ingen tvivl om,<br />
at annonceringen for <strong>VEKO</strong> FINANS A/S har en positiv indvirkning<br />
på omsætningen i moderselskabet, og at udlånene i <strong>VEKO</strong> FINANS<br />
A/S forøger kontantomsætningen i <strong>VEKO</strong>-butikkerne. Resultatet i<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS A/S er en væsentlig årsag til, at vi igen i år kan betale<br />
udbytte.”<br />
I forbindelse med fremlæggelsen af årsregnskabet foreslog bestyrelsen,<br />
at der skulle udbetales 2 % af omsætningen i udbytte og hensættes<br />
2 % på ”Egenkapital særkonto”, hvilket blev godkendt.<br />
Allan Zeuthen, Lingerikælderen, og Kurt Sindahl, forretningsfører<br />
for herreekviperingsforretningen Egebjerg på Vesterbrogade, blev<br />
nyvalgt til bestyrelsen, så antallet af bestyrelsesmedlemmer kom op<br />
på otte.<br />
195
<strong>VEKO</strong> fejrer 40 års jubilæum<br />
1996/97 <strong>–</strong> 40. år.<br />
I juni 1996 blev det konstateret, at omsætningen hidtil var gået godt,<br />
men antallet af aktive konti gav fortsat anledning til bekymring. På<br />
basis af omsætningsanalysen konkluderede Birger Brosbøl-Jensen, at<br />
<strong>VEKO</strong> gav fremgang i forretningerne, at de store butikker blev større,<br />
og at de aktive voksede hurtigst. De butikker, der både holdt åbent<br />
den første lørdag i hver måned til klokken 17 og deltog i fællesannonceringen,<br />
havde klaret sig bedst. Der var enighed om at kommunikere<br />
dette resultat til butikkerne under mottoet: ”Vi holder åbent for ikke<br />
at lukke!”.<br />
Terkel Lund-Nielsen gav udtryk for, at <strong>VEKO</strong> måtte forny sin reklameindsats,<br />
og reklameudvalgsformanden Erik Dahl var helt enig<br />
heri. Løgstrup oplyste, at der løbende skete fornyelse og erindrede<br />
om, at den benyttede reklameindsats, herunder helt nye reklamebreve<br />
til kunderne, havde medført en fremgang i omsætningen i <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. på 23 % og i udlån i <strong>VEKO</strong> FINANS på 35 %. Der blev i den<br />
periode benyttet fem forskellige kreative bureauer, alt efter opgavens<br />
art. Fra dem modtog vi løbende nye forslag. Det var direktørens fejl,<br />
at bestyrelsesmedlemmerne ikke var fuldt orienterede om reklameindsatsen.<br />
Det ville han prøve at råde bod på.<br />
Birger Brosbøl-Jensen omdelte udkast til årsregnskab for koncernen,<br />
og Løgstrup fortalte, at han allerede den 6. arbejdsdag i det nye<br />
regnskabsår havde fået overrakt det første udkast til årsregnskaber fra<br />
revisor, hvilket var en meget, meget flot præstation af revisor. Det gav<br />
en klar og behagelig fornemmelse af, at der var ’fod på’ virksomhederne.<br />
Det blev besluttet at hensætte 25.000 kroner til jubilæumsfonden,<br />
for derved at kunne udbetale et større beløb som Humørlegat i 40-års<br />
jubilæumsåret 1997.<br />
196
Ved bestyrelsesmøde i november 1996 viste det sig, at <strong>VEKO</strong>’s<br />
omsætningsindeks for oktober kun var 86. Nogle bestyrelsesmedlem-<br />
mer havde haft fremgang, andre tilbagegang. Nogle mente, at åbningen<br />
af Frederiksberg Centret var skyld i misèren. Per Klitgaard udtrykte<br />
med sit lune smil, at det var gået dårligere i Jylland og på Fyn, underforstået,<br />
at det kunne i hvert fald ikke skyldes Frederiksberg Centrets<br />
åbning. Hvad var så årsagen? Der er ingen tvivl om, at <strong>VEKO</strong> havde<br />
redet på en positiv bølge i en kortere periode. Var vi på vej ned i en<br />
bølgedal igen? Tabet på debitorer havde vist stigende tendens de sidste<br />
2 måneder.<br />
<strong>VEKO</strong> havde fået udarbejdet en kundetilfredshedsanalyse, hvis<br />
resultater blev gennemgået. Hovedkonklusionen var, at <strong>VEKO</strong>-kunderne<br />
var meget positive over for <strong>VEKO</strong> og <strong>VEKO</strong>-forretningerne,<br />
og at ikke <strong>VEKO</strong>-kunder var meget negative over for <strong>VEKO</strong> og<br />
Vesterbro!<br />
Nye tiltag blev drøftet, men et af problemerne var og er formentlig<br />
stadigvæk, at vi ikke som mange andre lokalsamfund har en enkelt<br />
lokalavis som basismedie. De 4 store hovedstadsblade fungerede<br />
som <strong>VEKO</strong>’s lokalaviser! Kundeområdet var jo meget større end<br />
Vesterbrobladets dækningsområde. Dette forhold var endnu mere<br />
udpræget for <strong>VEKO</strong> FINANS, der tiltrak kunder fra et meget stort,<br />
regionalt område.<br />
Allan Zeuthen konstaterede, at når han averterede sammen med<br />
<strong>VEKO</strong>, så steg også kontantsalget, men han foretrak <strong>VEKO</strong>-kunderne,<br />
fordi de er mere trofaste.<br />
Det blev besluttet at give regnskabschef Erik Christiansen fuldmagt<br />
til elektronisk at overføre penge til andelshaverne vedrørende<br />
deres <strong>VEKO</strong>-salg. Også her var der tale om en væsentlig rationalisering,<br />
der ud over at spare manuel tid også reducerede risikoen for<br />
fejl.<br />
Det blev besluttet, at festen i anledning af <strong>VEKO</strong>’s 40 års jubi-<br />
197
læum skulle afholdes den 19. april 1997 i Det Ny Teater med middag<br />
og teaterforestilling, hvortil andelshaverne med partnere var indbudte<br />
gæster.<br />
<strong>VEKO</strong> var på vej med sin første hjemmeside på Internettet.<br />
I marts 1997 kunne det allerede af dagsordenen ses, at det var længe<br />
siden, der sidst havde været afholdt bestyrelsesmøde, idet der var 15<br />
punkter og 21 underpunkter på dagsordenen. Det var et aftenmøde,<br />
der sluttede kl. 23.25, uden at alle emner blev behandlet.<br />
Omsætningen var lavere end budgetteret, og antallet af kontooprettelser<br />
var lavere end sidste år. Tabet på debitorer var 1 million kroner<br />
større, og renteudgifterne var 1,3 millioner kroner mindre end<br />
budgetteret. Der var tale om store udsving.<br />
En ny lov om inkassovirksomhed stillede krav om autorisation,<br />
som blev søgt og opnået.<br />
<strong>VEKO</strong>’s HUMØRLAGT 1997 skulle i anledning af 40-års jubilæet<br />
uddeles i 3 portioner:<br />
FDF, Vesterbro kr. 5.000<br />
8.b i Enghave Plads Skole kr. 5.000<br />
Håndboldklubben Ajax kr. 15.000<br />
Der forelå lånetilbud fra to fremmede banker, og Brosbøl-Jensen<br />
havde fremstillet en sammenlignende opstilling. Efter et forhandlingsoplæg<br />
til Danske Bank, som havde svaret imødekommende, blev det<br />
besluttet at fortsætte som kunde der.<br />
Til den ordinære generalforsamling i september1997 var mødt 21<br />
medlemmer, repræsenterende 26 stemmer. Af bestyrelsens beretning<br />
plukkes: ”Der er nu næsten tradition for, at bestyrelsen skriver en fyldig<br />
årsberetning i det udsendte regnskab. Det har den fordel, at den<br />
mundtlige beretning bliver lidt kortere, end den var i gamle dage.”<br />
Om aktiviteterne: ”Her vil jeg kun nævne aktiviteterne i forbindelse<br />
med <strong>VEKO</strong>’s 40-års jubilæum, både de kommercielle og de mere sel-<br />
198
skabelige. De firfarvede annoncer og jubilæumskortet satte virkelig<br />
skub i omsætningen. De var faktisk skyld i, at vi kunne holde årets<br />
omsætning på <strong>VEKO</strong>-kortet. Derudover medførte de fremgang i de<br />
deltagende forretningers kontantomsætning.” Der skulle åbenbart noget<br />
særligt til for bare at holde omsætningen, men spændende og sjovt,<br />
det var det!<br />
Årsregnskabet viste et tilfredsstillende resultat, og det blev besluttet<br />
at betale 2 % af omsætningen i udbytte og at hensætte 2 % til<br />
”Egenkapital særkonto”. Endvidere at udbetale yderligere 2 % i særligt<br />
jubilæumsudbytte. ”Der overføres i år således i alt 6 % af omsætningen<br />
til andelshaverne.”<br />
”Bestyrelsen opfatter det som <strong>VEKO</strong>’s opgave at medvirke til at<br />
fremme butikkernes samlede omsætning. (…) Af regnskabet kan I se,<br />
at <strong>VEKO</strong> yder et meget stort tilskud til fællesannoncer, julekatalog,<br />
månedsfolder m.m. For at få andel i disse tilskud, skal I bare være med<br />
i annoncerne. Det er faktisk nemmere, end I tror. Kom med det rigtige<br />
tilbud på det rigtige tidspunkt, så skal I se, hvor det virker. Det er<br />
ikke, fordi jeg er formand for <strong>VEKO</strong>, at jeg deltager hver gang. Det er,<br />
fordi jeg tjener penge på det. Det er godt købmandskab.” Hvor svært<br />
kan det egentlig være? To gange om året kunne hver især gratis have et<br />
tilbud med i månedsfolderen.<br />
”<strong>VEKO</strong> FINANS A/S går fortsat særdeles godt, (….) ”Bestyrelsen<br />
foretog i efteråret 1996 <strong>–</strong> helt i overensstemmelse med det på sidste generalforsamling<br />
fremførte <strong>–</strong> en opbremsning i datterselskabets vækst.<br />
Dette nedførte desværre også en opbremsning i moderselskabet.”<br />
Kurt Sindahl måtte udtræde af bestyrelsen, fordi han havde fået<br />
en ny stilling inden for samme koncern. Bestyrelsen havde herefter 7<br />
medlemmer.<br />
199
5. periode: 1997/98 <strong>–</strong> 2006/07<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS A/S trækker læsset<br />
1997/98 <strong>–</strong> 41. år.<br />
I juni 1997 blev det konstateret, at alle aktiviteter i forbindelse med<br />
jubilæumskampagnen havde haft den ønskede effekt. I henhold til<br />
”Omsætningsanalyse for året 1996” havde butikker med og uden lange<br />
lørdage klaret sig lige godt. Derved mistede <strong>VEKO</strong> i hvert fald<br />
for en tid et godt argument for at butikkerne skulle deltage i disse<br />
kampagner.<br />
Af udkast til koncernregnskab for 1996/97 fremgik, at tabene på<br />
debitorer var steget. Birger Brosbøl-Jensen oplyste, ”at tabene har været<br />
relativt små i de foregående år, og at tabene ville svare til budgettet,<br />
hvis vi deri havde benyttet den oprindelige budgetmodel. Der var<br />
imidlertid rettet i den, på grund af de lavere tabsprocenter i de seneste<br />
år. I regnskabsåret udgør de reelle tab 4½-5 %.”<br />
<strong>VEKO</strong> havde indført et loft over kundernes engagementer, idet<br />
grænsen for lån blev fastsat som en bestemt procentdel af indkomsten<br />
og gjaldt for såvel gamle som nye kunder. Der ville til oktober blive<br />
indført et opgraderet creditscore-edb-program, byggende på 23.000<br />
kredithistorier.<br />
Ved bestyrelsesmøde i oktober 1997 blev det oplyst, at <strong>VEKO</strong> ville<br />
udsende nye kontokort i uge 45, altså i god tid før julehandelen. Der<br />
ville igen blive lanceret et julekontokort, og igen ville startomkostningerne<br />
blive delt med Glostrup, Amager og Århus City. Samtlige<br />
<strong>VEKO</strong>-kunder ville modtage brev fra <strong>VEKO</strong> med opfordring til at<br />
deltage i en konkurrence om mange flotte julegaver. Der ville blive<br />
udsendt et firfarvet katalog i 220.000 eksemplarer, og for første gang<br />
ville også vore vinduesstreamere blive firfarvede. Det var som sædvanligt<br />
<strong>VEKO</strong>’s dekoratør, der skulle sætte streamerne op på alle bu-<br />
200
tikkerne. Københavns Kommune skulle hvert år have en ansøgning<br />
om ophængning af juleguirlander/-kæder og bestemte, hvornår lysene<br />
tidligst måtte tændes, og hvornår de senest skulle være nedtaget.<br />
Julemødet for butikkerne ville atter blive afholdt på Cassiopeia. Alle<br />
lørdage i december skulle være lange, forstået på den måde, at butikkerne<br />
skulle holde åbent til klokken 17.<br />
I en lang periode blev bestyrelsesmøder afholdt på Hotel Imperal,<br />
fordi kælderlokalerne i <strong>VEKO</strong>’s egne lokaler havde været oversvømmet<br />
efter en fejl i forbindelse med kommunens kloakrensning.<br />
Det akkumulerede perioderegnskab for december 1997 udviste<br />
et underskud på 637.000 kroner, hvilket hovedsagelig skyldtes periodeafgrænsningsposter,<br />
men også en ikke budgetteret udgift til nye<br />
kontokort. Tabet på debitorer, der i en længere periode havde været<br />
3-4 %, var nu på 4-5 %, hvilket ingen fandt for højt. Det overvejedes<br />
at sænke cut-off grænsen for at få flere gode debitorer, fordi det trods<br />
større tab forventedes, at indtægterne fra de nye gode kontokunder<br />
ville mere end opveje tabet på de nye dårlige. Creditscoringssystemet<br />
kunne indskrænke det gab, der opstod på grund af usikkerheden ved<br />
personlig kreditvurdering, hvor der naturnødvendigt af og til blev sagt<br />
ja til kunder, vi ikke skulle have haft og nej til kunder, vi burde have<br />
haft.<br />
Det blev enstemmigt besluttet at afdække samtlige aktuelt indgåede<br />
udlandslån med renteswaps i perioden 21. juli 1998 til 21. juli 2000<br />
til afløsning af de aftaler, der udløb i juli 1998. Udlandslånene var da<br />
på 90 millioner kroner.<br />
Terkel Lund-Nielsen og Birger Brosbøl-Jensen redegjorde atter for<br />
muligheder og risici i forbindelse med spørgsmålet om andelsbeskatning<br />
contra selskabsbeskatning. Bestyrelsen besluttede herefter enstemmigt<br />
fortsat og indtil videre at lade <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. andelsbeskatte.<br />
Det var et af de forhold, der relativt ofte var til ’serviceeftersyn’.<br />
Da indeværende planlægningsperiode (1994-1998) var ved at udlø-<br />
201
e, enedes bestyrelsen om at afholde en konference med arbejdstitlen<br />
’ÅR 2005’.<br />
202<br />
For at forbedre overblikket over ’Tab på debitorer’, blev det i marts<br />
1998 besluttet at opdele posten i to, nemlig de faktiske ’Tab på debito-<br />
rer’ og ’Regulering af hensættelser til tab på debitorer’. Det skyldtes, at<br />
den kraftige vækst i <strong>VEKO</strong> FINANS automatisk medførte reservationer<br />
på de ny lån. Det betød, at ’Regulering af tab’ var en relativt stor<br />
udgift i regnskaberne, der derfor slørede det ’sande’ billede af tabne<br />
på debitorer.<br />
I maj 1998 kunne det konstateres, at sammenlignet med april året<br />
før var der tale om nedgang i alle væsentlige tal, fordi vi da fejrede 40års<br />
jubilæum. Månedens resultat levede dog godt og vel op til budgettet.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde påbegyndt en analyse af debitorerne<br />
og forelagde nogle tabeller og grafer, der viste, at debitorbestanden<br />
var blevet dårligere de sidste to år, såvel før som efter overgivelse til<br />
inkasso.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i september 1998 var mødt 20<br />
medlemmer, repræsenterende 26 stemmer. Det var jo ikke mange, og<br />
det var skuffende for bestyrelsen, der havde investeret megen tid og<br />
rigtig mange tanker på <strong>VEKO</strong>. Årsagen kunne være, at ingen eller kun<br />
meget få havde en reel forestilling om det store arbejde, der blev gjort.<br />
Man kan godt sige, at den største del af bestyrelsens arbejde forblev<br />
usynligt for andelshaverne. De så kun toppen af isbjerget.<br />
Omsætningen i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. var faldet med 2 % i regnskabsåret.<br />
Det blev besluttet at udbetale 3 % udbytte og at hensætte 2 % af omsætningen<br />
til ”Egenkapital særkonto”.<br />
<strong>VEKO</strong> FINANS gik fortsat godt. Resultatet her var en væsentlig<br />
årsag til, at der igen dette år <strong>–</strong> for fjerde gang - kunne betales udbytte.<br />
Datterselskabets resultat var også medvirkende til, at vi kunne opretholde<br />
det høje aktivitetsniveau i markedsføringen. Sagt på en anden<br />
måde: Uden <strong>VEKO</strong> FINANS ville <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. kun være en skyg-
ge af sig selv, hvis selskabet overhovedet fortsat havde eksisteret. Det<br />
er de barske kendsgerninger.<br />
Finn Lysell, indehaver af ”À jour med Paris”, blev nyvalgt til bestyrelsen.<br />
Der var ingen afgang, så bestyrelsen havde herefter atter 8<br />
medlemmer.<br />
Fisketorvet Shopping Center <strong>–</strong> en ny stor<br />
konkurrent til Vesterbrogade<br />
1998/99 <strong>–</strong> 42. år.<br />
I juni 1998 kunne var der tilbagegang på alle områder. I udkast til<br />
årsregnskab blev der konstateret, at tabet på debitorer var 7 % mod<br />
tidligere 4 %. Årsregnskabet var dog ikke på nogen måde katastrofalt,<br />
idet regnskabsudkastet viste et overskud på 3,8 millioner kroner.<br />
Endelig i august 1998 kunne bestyrelsen igen holde møde i kælderen<br />
i <strong>VEKO</strong>’s egne lokaler.<br />
Perioderegnskabet for de to første måneder viste et overskud, der<br />
var 1 million kroner højere end for den tilsvarende periode året før,<br />
hvor der brugt 750.000 kroner til nyindretning af salgslokalet.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde inden mødet rundsendt analysen<br />
”Værdiansættelse af debitorer”, der var en meget grundig gennemgang<br />
af udviklingen i debitorernes bonitet. Brosbøl-Jensen supplerede<br />
med nogle spændende grafer på overheads. På denne baggrund<br />
besluttede bestyrelsen enstemmigt at fastholde den hidtidigt anvendte<br />
politik med hensyn til afskrivninger og hensættelser m.m.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde besvaret en henvendelse fra<br />
Skattevæsenet vedrørende ændringer i visse omkostninger, forårsaget<br />
af den indgåede omkostningsaftale mellem selskaberne. Skattevæsenet<br />
havde efterfølgende erklæret sig tilfreds med den fremsendte dokumentation.<br />
Der var til stadighed mange forhold, der skulle passes og<br />
plejes ud over den daglige drift!<br />
203
204<br />
I september 1998 blev det besluttet fortsat at sikre 90 millioner<br />
kroner udlandslån (75 millioner kroner til <strong>VEKO</strong> FINANS + 15 mil-<br />
lioner til <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.) indtil juli 2003. Der var tale om ganske be-<br />
tydelige beløb.<br />
Erik Dahl udtalte indledningsvis, at salget de lange lørdage ikke<br />
længere var lige så godt, som da der kun var én lang lørdag om måne-<br />
den. Han fandt derfor ikke grundlag for at udvide den lange åbnings-<br />
tid til at gælde alle lørdage. Det blev besluttet at benytte gældende<br />
aftale om butikstider m.m. med følgende ændringer:<br />
Bestemmelsen om, at butikkerne skulle deltage to gange<br />
om året i fællesannonceringen, ændredes, så der blev<br />
stillet krav om, at de to annonceringer skulle fordeles<br />
med én indrykning i første og én i andet halvår.<br />
Andelshavere, der ikke havde opfyldt annonceforpligtelsen<br />
i 1998 ville ikke kunne få nedsat markedsføringsbidrag<br />
før annonceforpligtelsen for 1998 og 1999 var<br />
opfyldt, og da med tilbagevirkende kraft fra 1. januar<br />
1998.<br />
Århus City Konto havde fra Told & Skat modtaget krav, der i sin konsekvens<br />
ville medføre:<br />
Ophævelse af momsregistreringen.<br />
Ophævelse af andelsbeskatningen<br />
Betaling af lønsumsudgift.<br />
<strong>VEKO</strong> ville søge at blive en aktiv medspiller i denne sag, der var af<br />
vital interesse for selskabets økonomi, idet gennemførelsen af ovennævnte<br />
endnu en gang i betydeligt grad ville ændre de vilkår, <strong>VEKO</strong><br />
blev drevet under.<br />
Det blev besluttet at skifte EDB-leverandør fra IBM/Responsor
til EDS, der i mange år havde været leverandør til andre <strong>kontoring</strong>e,<br />
blandt andre Lyngby Storcenter og Rødovre Centrum.<br />
Fisketorvets Shopping Center, der var tæt på åbning, ville medføre<br />
øget konkurrence for butikkerne på Vesterbro. Det blev besluttet at<br />
sondere mulighederne for samarbejde med centret, idet bestyrelsen<br />
var indstillet på at strække sig langt. Det lykkedes imidlertid ikke at<br />
etablere et samarbejde.<br />
Ved bestyrelsesmøde i januar 1999 forelå resultaterne af julehandelen,<br />
og det fremgik, at juleomsætningen var vigende til trods for en<br />
stigning i salget af julekonti. Årsagerne hertil blev drøftet, men det<br />
endegyldige svar blev ikke fundet. De virkemidler, der tidligere kunne<br />
løbe salget i gang, havde ikke haft tilsvarende effekt i efteråret og i<br />
juleperioden. Renteindtægterne var for første gang mindre end budgetteret.<br />
Også detailhandelen havde det svært.<br />
Det var blevet tid til at skifte direktør<br />
Processen for at finde en ny direktør var iværksat, idet Niels Erik<br />
Løgstrup efter 16 år i <strong>VEKO</strong> med udgangen af maj nåede den aftalte<br />
aldersgrænse på 67 år.<br />
På foranledning af Terkel Lund-Nielsen havde Danske Bank udarbejdet<br />
forslag til nye erklæringer som grundlag for de kreditfaciliteter,<br />
<strong>VEKO</strong> havde til rådighed. Den hidtil gældende var fra 1976! Det var<br />
imponerende længe, de havde dannet basis for låntagningen i banken,<br />
ikke mindst, når det tages i betragtning, at de samlede lån nu oversteg<br />
100 millioner kroner. Det blev besluttet, at Løgstrup skulle drøfte<br />
nogle forhold i forslaget med banken. I den sammenhæng bør det<br />
fremhæves, at <strong>VEKO</strong> i mange år havde et enestående godt, åbent og<br />
tillidsfuldt samarbejde med Danske Bank, der i det daglige var repræsenteret<br />
af seniorerhvervsrådgiver Kai Reimers.<br />
Momssagen udviklede sig, uden at vi endnu var blevet lukket ind<br />
205
i den. Det var helt utilfredsstillende, ikke mindst i betragtning af at<br />
<strong>VEKO</strong> ofte havde stillet sig til rådighed, når Århus City Konto havde<br />
driftsproblemer.<br />
I februar 1999 blev det besluttet at ansætte Henning Seier som<br />
direktør med tiltrædelse 1. maj, så han og Løgstrup havde en måned<br />
sammen til overlevering. Henning Seier er HD i regnskabsvæsen og<br />
havde været økonomidirektør i et datterselskab af et stort amerikansk<br />
selskab. For på anden vis at sætte Henning Seier ind i arbejdet blev<br />
det besluttet, at de bestyrelsesmedlemmer, der havde butikker, skulle<br />
invitere ham til en kop kaffe og en gennemgang af butikken. Det var<br />
en rigtig god idé, som da også blev godt modtaget af Henning Seier.<br />
I marts 1999 viste Aktivitetstallene for februar, at ’Omsætning i<br />
alt’ og ’Nye konti i alt’ var af samme størrelse som for februar 1998,<br />
’Aktivering af passive konti’ var steget med 32 %, mens ’Aktive konti<br />
i alt’ var faldet med 7 %. Det var rigtigt svært at få denne sidste og<br />
meget vigtige post til at stige i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.!<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde endelig haft lejlighed til at kommentere<br />
momssagen og det arbejde, der var gjort, og han kunne oplyse, at<br />
den ville blive indbragt for Landsskatteretten.<br />
Ved bestyrelsesmøde i slutningen af maj 1999 deltog Henning<br />
Seier for første gang og var ligeledes for første gang referent. Niels<br />
Erik Løgstrup deltog for sidste gang og havde dermed deltaget i 105<br />
bestyrelsesmøder i løbet af sine 16 års ansættelse i <strong>VEKO</strong>. Ved hans<br />
fratræden var <strong>VEKO</strong>-koncernens egenkapital på 30 millioner, balancen<br />
på 150 millioner og banklånene 120 millioner kroner.<br />
Der var åbenbart mangel på resultat for måneden, og der blev konstateret<br />
”en forventet og kalkuleret stigning i tab på debitorer.” Til<br />
trods for forventningerne vakte dette bekymring i hvert fald hos et af<br />
bestyrelsesmedlemmerne, og det blev besluttet at nedsætte et udvalg<br />
til at dyrke og undersøge den optimale cut-off-grænse, evt. ved at følge<br />
en testgruppe af nye debitorer i op til 3 måneder.<br />
206
Birger Brosbøl-Jensen havde udarbejdet et notat om momssagen,<br />
og det blev besluttet at lave en separat møderække om dette notat.<br />
<strong>VEKO</strong> ville hidkalde eksterne eksperter til at stå bi.<br />
En af Henning Seiers første opgaver var at udarbejde nye budgetter.<br />
Han, der jo havde en regnskabsmæssig baggrund, gav udtryk for,<br />
at han var imponeret over <strong>VEKO</strong>’s budgetsystem, ”der havde det hele<br />
med.”<br />
<strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 1999 ville blive tildelt ”Mødestedet for<br />
udlændinge og danskere”, der havde 15 års fødselsdag! Her i 2007<br />
diskuterer vi stadig integration, men allerede dengang var der altså<br />
nogen, der havde gjort noget ved den i mange år! Det er i øvrigt be-<br />
Henning Seier, Direktør 1999-2001.<br />
207
mærkelsesværdigt, at man aldrig eller yderst sjældent hører om pro-<br />
blemer med andengenerations indvandrere på Vesterbro. Det skyldes<br />
sandsynligvis, at bydelen igennem generationer har taget imod og accepteret<br />
mennesker, der var anderledes, og at skolerne på Vesterbro<br />
fra starten har været rigtig gode til at takle, de problemer, der var og er<br />
en følge af, at et flertal af eleverne ikke var børn af etniske danskere.<br />
Det er meget store udfordringer, som skolerne tog op og løste på en<br />
forbilledlig måde, som helt følger ånden på Vesterbro.<br />
Der havde været og var fortsat problemer med implementeringen<br />
af det nye edb-system. Det var forbistret ærgerligt at skulle overlade<br />
sådanne problemer til sin efterfølger.<br />
Samtidig med Niels Erik Løgstrup fratrådte direktionssekretær<br />
Birte Jagd Gudiksen efter 36 år i <strong>VEKO</strong> for at gå på efterløn. Det<br />
var den hidtidige rekord for ansættelsesperiode i selskabet, og den er<br />
endnu ikke blevet slået.<br />
Ved den ordinære generalforsamling i september 1999 var repræsenteret<br />
23 medlemmer, der tilsammen repræsenterede 30 stemmer.<br />
Forslaget om vedtægtsmæssigt og reelt at flytte INKASSO-<br />
BUREAUET fra <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. til <strong>VEKO</strong> FINANS blev enstemmigt<br />
vedtaget.<br />
Alver Larsen genopstillede ikke til bestyrelsen, fordi han var ved at<br />
afhænde sin forretning. Der blev ikke indvalgt et nyt bestyrelsesmedlem,<br />
hvorefter bestyrelsen havde 7 medlemmer.<br />
Der blev stillet spørgsmål vedrørende debitorpleje, og Henning<br />
Seier oplyste, at debitoropfølgningen i princippet var tidsubestemt.<br />
Systemet var effektivt.<br />
Debatten i øvrigt, der nøje svarede til den, der havde fundet sted<br />
på de senere års generalforsamlinger, afslørede, at der <strong>–</strong> fortsat <strong>–</strong> var<br />
stor uenighed i medlemskredsen med hensyn til lørdags- og om muligt<br />
også søndagsåbent. Man kan næppe bebrejde de andelshavere, der var<br />
208
eller næsten var alene i butikkerne, at de strittede imod. Hvornår skulle<br />
de bogføre og holde fri?<br />
Differentierede markedsføringsbidrag sløjfet<br />
Alle skal betale kun 1 %.<br />
Debitorerne volder alvorlige kvaler<br />
1999/2000 <strong>–</strong> 43. år.<br />
Udkast til årsregnskaber forelå ved bestyrelsesmøde medio august<br />
1999. Resultatet var bedre, end referatet af sidste bestyrelsesmøde lod<br />
ane, og bestyrelsen besluttede at udbetale 4 % i udbytte og at hensætte<br />
2 % til ”Egenkapital særkonto”. Det betød, at selv de andelshavere,<br />
der havde betalt butikkernes højeste markedsføringsbidrag, fik flere<br />
penge tilbage, end de havde betalt.<br />
<strong>VEKO</strong>’s personale havde haft til opgave at spørge kunderne om,<br />
hvorfra de var blevet bekendt med <strong>VEKO</strong>. 429 personer var blevet<br />
spurgt, og 40 % var enten tidligere kunder eller havde hørt om <strong>VEKO</strong><br />
fra familie og venner. 16 % havde set <strong>VEKO</strong>’s tv-reklame, 31 %<br />
havde læst om <strong>VEKO</strong> i aviser, hvoraf 63 % havde set annoncerne i<br />
Søndagsavisen. Man skal være meget varsom med at tillægge den slags<br />
analyser ret stor betydning, men det kan formentlig konstateres, at<br />
netop valget af sidstnævnte avis som et af hovedmedierne igennem<br />
en årrække havde haft positiv betydning.<br />
Der var fremstillet et Vesterbro City-logo med henblik på at benytte<br />
det i forbindelse med fællesannonceringen. Denne ’paraply’ kunne i<br />
påkommende tilfælde også dække ikke medlemmer af <strong>VEKO</strong>.<br />
I fortsættelse af, at Terkel Lund-Nielsen ved tidligere møde havde<br />
oplyst, at det var et tungt, besværligt og sendrægtigt arbejde at mortificere<br />
bortkomne andelsbeviser, blev det besluttet at undlade at gøre<br />
209
det og at leve med den risiko, det indebærer. Risikoen var, at man<br />
kunne komme til at udbetale andelsbevisets pålydende og indestående<br />
på ”Egenkapital særkonto” til en forkert person, men da alle andelshavere<br />
var kendte af bestyrelse og direktion, var risikoen nærmest ikke<br />
eksisterende.<br />
Der var taget et nyt inkassosystem i brug.<br />
I oktober 1999 blev det konstateret, at i det akkumulerede perioderegnskab<br />
for september var posten ’Tab på debitorer’ overskredet<br />
med 1,2 millioner kroner, og Henning Seier blev bedt om fremover<br />
at udarbejde mere fyldestgørende specifikationer til belysning af<br />
INCASSOBUREAUETs effektivitet for at få mere styr på denne så<br />
vigtige post. Var der indtruffet en begivenhed eller sket ændringer i det<br />
administrative arbejde, der forårsagede det stærkt forøgede tab?<br />
Der blev arbejdet med Julekatalog, nyt Julekontokort (det specielle<br />
kontokort, som <strong>VEKO</strong> hvert år udbød på favorable vilkår til køb af<br />
julegaver) og TV-reklamer for både <strong>VEKO</strong>-kortet og Vesterbro City<br />
Reklame ”i form af image-reklame”. Der var udarbejdet en ny butiksfortegnelse,<br />
som blev udskrevet på egen printer. Det var afløseren<br />
for ’<strong>VEKO</strong>’s lille røde’, der havde fungeret i mange år, men som var<br />
vanskeligere at holde ajour, da den blev fremstillet i temmelig store<br />
oplag hos en bogtrykker.<br />
På bestyrelsesmøde i november 1999 blev det besluttet, ”at Birger<br />
Brosbøl-Jensen til næste møde skulle udarbejde en redegørelse for<br />
koncernens tab på debitorer. Redegørelsen skulle også indeholde<br />
worst case.”<br />
Henning Seier havde fremsendt forslag til generel nedsættelse af<br />
butikkernes markedsføringsbidrag til 1 %. Efter en del diskussion blev<br />
forslaget enstemmigt vedtaget. Bestyrelsen gav hermed afkald på et<br />
væsentligt vel det væsentligste styringsinstrument på markedsføringssiden,<br />
formentlig fordi man anså det for at have udspillet sin rolle. Den<br />
generelle nedsættelse formindskede også muligheden for at kunne ud-<br />
210
etale udbytte og hensætte til ”Egenkapital særkonto”. Terkel Lund-<br />
Nielsen gav ved følgende bestyrelsesmøde udtryk for, at <strong>VEKO</strong> efter<br />
hans mening skulle have ’solgt’ nedsættelsen bedre til andelshaverne,<br />
da der set fra deres synspunkt var tale om en positiv handling.<br />
Ved bestyrelsesmøde i januar 2000 var der 14 punkter på dagsordenen,<br />
der blev indledt med, at Birger Brosbøl-Jensen gennemgik den<br />
historiske udvikling i <strong>VEKO</strong> koncernens tab på debitorer. Denne post<br />
har altid i <strong>VEKO</strong>’s historie opført sig med bølgedalseffekt, og man<br />
måtte erkende, at sådan var det fortsat, idet tabet var stigende i forhold<br />
til tidligere. Denne udvikling betød, at posten skulle følges særligt<br />
opmærksomt, men udviklingen blev taget med en vis ro, da <strong>VEKO</strong><br />
benyttede sig af forsvarlige hensættelsesprincipper. Jørgen Skovlund<br />
var enig i bølgedalsprincippet, men bekymret over udviklingen.<br />
Henning Seier blev bedt om at udarbejde et nyt, opdateret reklamebudget<br />
for resten af 1999/2000 inklusive mulige besparelser og<br />
konsekvenserne af de beslutninger (som ikke er refereret) der var blevet<br />
vedtaget på dette bestyrelsesmøde.<br />
Der var udstedt 25 % færre Julekort, men da lånemaksimum var<br />
blevet sat op fra 3.000 til 5.000 kroner, var omsætningen ’kun’ faldet<br />
med 9 %. I alt 165 andelshavere og medarbejder deltog i det årlige<br />
juletræf i planetariet.<br />
Ideen om at belønne forretningerne med 150 kroner for hver kundehenvisning,<br />
de lavede til et Julekort, en såkaldt VIP-ansøgning, måtte<br />
betegnes som en fiasko, idet der kun indkom 10 henvendelser fra<br />
forretningerne om Julekortansøgning. Det var undtagelsen, at <strong>VEKO</strong><br />
havde opnået noget ad den vej, og det var nok også særligt svært i juleperioden,<br />
hvor alle i butikkerne havde nok at gøre med at sælge varer.<br />
Hvilket salg i egen butik skulle man undvære, mens man overtalte en<br />
kunde til at søge et <strong>VEKO</strong>-Julekort? Det er ikke et svært valg. En delvis<br />
provisionslønnet ekspedient kunne i hvert fald ikke være i tvivl, og<br />
butiksindehaverne var det nok heller ikke.<br />
211
212<br />
Øresundsbroens åbning var nært forestående, og det gav naturligt<br />
nok anledning til indgående overvejelser om, hvordan <strong>VEKO</strong> og bu-<br />
tikkerne kunne få en andel i den handel, dette kunne generere. Der var<br />
enighed om annoncering i Sverige, og om ikke at oprette et specielt<br />
kontokort til svenske kunder.<br />
Henning Seier foreslog, at man markedsførte <strong>VEKO</strong>-gratis for<br />
derved at appelere til et helt nyt kundesegment. Det blev accepteret<br />
af bestyrelsen, og Birger Brosbøl-Jensen foreslog, at det nye kort kom<br />
til at hedde noget med ’Credit Card’, da dette ord var en normalt accepteret<br />
’dansk’ betegnelse for et sådant kort. Det navn har i hvert fald<br />
en bedre klang end ’Kontokort’.<br />
Det blev besluttet at søge at gøre <strong>VEKO</strong> FINANS landsdækkende.<br />
Det var en god opgave, hvor Internettet kunne være til megen hjælp.<br />
Der var enighed om at følge Henning Seiers forslag om at ændre<br />
skæringsdagen for beregning og udbetaling af udbytte og ”Egenkapital<br />
særkonto” til den dag, andelshaveren udtrådte. Det havde hidtil været<br />
seneste godkendte årsregnskab, der var grundlaget for udbetalingerne,<br />
hvilket vil sige, at en andelshaver, der havde været aktiv i for eksempel<br />
ti måneder af et regnskabsår, ikke hidtil havde deltaget i udbytte og<br />
hensættelser for det år.<br />
Den sidste dag i marts 2000 blev der afholdt et ekstraordinært bestyrelsesmøde,<br />
og her blev det besluttet at tilbyde fødevareforretningerne<br />
på Værnedamsvej prøvemedlemskab, idet Birger Brosbøl-Jensen<br />
gjorde opmærksom på, at <strong>VEKO</strong>’s vedtægter og forretningsorden gav<br />
adgang til at tilknytte forretninger, der ikke var eller blev medlemmer.<br />
Skattemæssigt var der dog den begrænsning, at omsætningen med<br />
ikke<br />
andelshavere stedse skulle udgøre mindre end 25 % af totalomsætningen,<br />
men på det aktuelle tidspunkt, var der gode muligheder for at<br />
holde sig under denne grænse.<br />
Ved hjælp af den moderne edb- og printerteknik var der fremstil-
let et nyt andelsbevis, der blandt andet var påtrykt <strong>VEKO</strong>’s aktuelle<br />
logo.<br />
Henning Seier varslede relativt stort tab på debitorer i marts, men<br />
forudså, at tabene ville være mindre i april. ”Uanset at der først var<br />
ryddet op i ’gruppe 10’ i månederne januar-marts 2000, er det en<br />
kendsgerning, at de store tab på debitorer i regnskabsåret er reelle,<br />
dvs. at tabene i indeværende år ikke hidrører fra tidligere år.”<br />
”Der blev drøftet tiltag, der kunne forhindre et dårligere regnskabsresultat<br />
end budgetteret”, og Henning Seier skulle udarbejde et<br />
detaljeret budget for resten af året.<br />
En ’god’ forretning forvandles til en ordentlig<br />
begmand<br />
I slutningen af april 2000 blev der atter afholdt ekstraordinært bestyrelsesmøde.<br />
Her kunne Henning Seier oplyse, at overførslen til inkasso<br />
i april var på 1,5 millioner kroner, hvilket ”var mere end 1 million kroner<br />
mindre, end det vi har set de sidste 3 måneder.” Formanden, Niels<br />
Pedersen oplyste, at hvis overførslen for maj blev af samme størrelse<br />
som for april, ville dette forbedre regnskabet med 700.000 kroner.<br />
Under behandlingen af budgetudkastene var tabet på debitorer genstand<br />
for indgående drøftelser, hvorunder det også blev diskuteret at<br />
sælge de dubiøse fordringer.<br />
Formanden oplyste tillige, at <strong>VEKO</strong> for få dage siden havde solgt<br />
renteswaps, og at der i den anledning kunne indtægtsføres 1,3 millioner<br />
kroner, men også at dette ville medføre merudgifter de næste tre<br />
år på i alt 137.000 kroner ved det daværende renteniveau. Desværre<br />
blev renten ved med at falde, så <strong>VEKO</strong> fik en ordentlig begmand,<br />
idet man ifølge direktør Poul Christensen måtte betale 2,7 millioner<br />
kroner hvert år i tre år, eller i alt 8,7 millioner kroner. det var en meget<br />
bitter pille at skulle sluge for bestyrelsen og for Poul Christensen, der<br />
213
lev den direktør, der skulle aflægge regnskaber med denne belastning<br />
uden at have medvirket til beslutningen.<br />
”Henning Seier blev bedt om at sætte spørgsmålstegn ved hele<br />
<strong>VEKO</strong>’s forretningsgang.” Erik Dahl, der havde udtalt sig kritisk om<br />
reklamebudgetterne, blev bedt om at fremkomme med nyt forlag til<br />
budget på dette område.<br />
I maj 2000 var budgetterne atter til drøftelse. Der var indhentet fire<br />
tilbud på inkassodebitorerne. De blev dog ikke af en sådan størrelse,<br />
at <strong>VEKO</strong> ikke ville kunne gøre det bedre selv. Så valget var ikke svært.<br />
Det blev besluttet at indføre et gebyr på udlån på 300 kroner, hvilket<br />
forventedes at ville forøge indtægterne med 1,5 millioner kroner.<br />
Rykkergebyret blev forhøjet fra 50 kroner til 150 kroner, hvilket blev<br />
kalkuleret at give en merindtægt på 1,4 millioner kroner. Dette gebyr<br />
havde været uændret i mange år. Med disse og visse andre ændringer<br />
på grund af udviklingen i tabene blev budgettet vedtaget, idet merudgifterne<br />
stort set blev opvejet af merindtægterne.<br />
<strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT 2000 ville efter enstemmig beslutning<br />
blive tildelt værestedet Reden.<br />
Til generalforsamlingen i september 2000 var mødt 30 andelshavere<br />
repræsenterende 37 stemmer. Der var ingen, der stillede spørgsmål<br />
til beretningen, mens flere stillede og fik besvaret spørgsmål til regnskabet.<br />
Såvel beretningen som regnskabet blev vedtaget enstemmigt.<br />
Bestyrelsen foreslog Søren Moe, indehaver af NATURLIGvis<br />
Forst- og Jagthuset, nyvalgt til bestyrelsen, og efter kampvalg blev han<br />
overbevisende indvalgt som 8. bestyrelsesmedlem. Ved det efterfølgende<br />
bestyrelsesmøde var den eneste ændring i konstitueringen, at<br />
Søren Moe blev indvalgt i reklameudvalget.<br />
214
2000/01 <strong>–</strong> 44. år.<br />
I august 2000 blev det besluttet:<br />
At fastholde de tilbageværende renteswaps.<br />
At ansætte flere medarbejdere til inkasso.<br />
At udarbejde nye retningslinjer for optagelse af andels-<br />
havere.<br />
At anvende 80.000 kroner til nye kontokort.<br />
At arbejde hen imod, at <strong>VEKO</strong>-kort kunne benyttes i<br />
pointterminaler, en særlig dankortterminal.<br />
At indlede konkrete forhandlinger om salg af en del af<br />
de dubiøse debitorer.<br />
At der i dette regnskabsår ville ske en ombytning af andelsbeviser,<br />
især for at sikre at ejerforholdene blev bragt<br />
i orden.<br />
Inden for det vedtagne budget at afholde et ”Vesterbro<br />
by Night”-arrangement.<br />
Den sidste dag i oktober 2000 var spørgsmålet om, hvordan antallet at<br />
aktive konti i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. kunne forøges, genstand for indgående<br />
drøftelser. Denne virksomhed kunne ikke længere stå alene, men da<br />
antallet af andelshavere var rekordstort med 125, var det tegn på stor<br />
interesse for virksomheden og nok ikke mindst for de aktiviteter, den<br />
gennemførte til støtte for medlemsforretningernes omsætning.<br />
Der var megen diskussion om udviklingen i inkassodebitorerne,<br />
og det var bestyrelsens opfattelse, at denne post også i indeværende år<br />
ville udvikle sig i uheldig retning. Det blev besluttet at satse på at modvirke<br />
denne tendens blandt andet ved ansættelse af endnu en person.<br />
Arrangementet ”Vesterbro by Night” havde været begunstiget af<br />
godt vejr og blev betegnet som en succes, endda som en af de største<br />
succeser i de senere år.<br />
I forbindelse med planlægningen af julekampagnen var det beslut-<br />
215
tet at erstatte julekataloget med annoncering og TV-spots for Vesterbro<br />
City og <strong>VEKO</strong>’s Julekort. To af bestyrelsesmedlemmerne var af den<br />
opfattelse, at netop julekataloget var en af hjørnestenene eller flagskibet<br />
i <strong>VEKO</strong>’s reklameindsats, mens de øvrige seks var enige med<br />
reklameudvalget.<br />
Det blev besluttet hurtigst muligt at indføre kreditforsikring for at<br />
imødegå tabene på debitorer. Det ville betyde, at kontohaverne blev<br />
pålagt et gebyr til dækningen af udgifterne til forsikringen.<br />
Forbrugerombudsmanden havde afslået at kommentere <strong>VEKO</strong>’s<br />
nye kontoregler, inden de blev publiceret. Det er formentlig bedre for<br />
hans renommé at køre sager i offentlighedens lys for derved at kunne<br />
gøre opmærksom på Institutionens værd.<br />
Henning Seier var ikke unaturligt af den opfattelse, at oprettelsesgebyret<br />
på 300 kroner var meget tyngende ved små og mindre forhøjelser<br />
af kontogrænser, og foreslog en graduering. Dette vandt imidlertid<br />
ikke gehør i bestyrelsen, men det blev accepteret, at direktøren<br />
kunne vende tilbage til spørgsmålet, når der var skabt overblik over<br />
konsekvenserne.<br />
Birger Brosbøl-Jensen orienterede kort om det sidste nye i momssagen<br />
i Århus. Arbejdsgruppen bestående af revisorer var blevet svigtet<br />
groft af Århus City Konto, der stik imod indgåede aftaler, havde<br />
undladt at anke sagen. Gruppen ville søge at køre sagen videre, og<br />
<strong>VEKO</strong> ville dække sin del af udgifterne herved. Det var utvivlsomt<br />
taktisk klogt af Told & Skat at starte sagen i Århus.<br />
Der var planlagt et <strong>VEKO</strong>-Juletræf og morgenbord for andelshavere.<br />
<strong>VEKO</strong> havde på daværende tidspunkt solgt 247 billetter til<br />
<strong>VEKO</strong> Copenhagen Box Cup.<br />
Det blev oplyst, at to andelshavere arbejdede på ”at få fingre i ’deres<br />
andel’ af Driftsfonden, der er en del af <strong>VEKO</strong>’s egenkapital, og<br />
som efter vedtægterne kun vil kunne komme til udbetaling i tilfælde<br />
af <strong>VEKO</strong>’s likvidation. Ville disse andelshavere gøre alvor af deres<br />
216
trusler og gå så langt som til at tvinge <strong>VEKO</strong> til at ophøre? Kunne<br />
dette løses tilfredsstillende ved en vedtægtsændring? Der var tale om<br />
andelshavere, der var tilsluttet <strong>kontoring</strong>e i butikscentre, hvor driftsfonden<br />
havde en anden baggrund og struktur.<br />
Julekampagnen svigter<br />
I januar 2001 var direktør Henning Seier fraværende på grund af alvorlig<br />
sygdom. Formanden kunne oplyse, at hans nuværende tilstand<br />
skulle være ”ganske tilfredsstillende”. Birger Brosbøl-Jensen påtog sig<br />
hvervet som referent af det på bestyrelsesmødet passerede. Sproget er<br />
derfor anderledes end det, der er benyttet af tidligere referenter, og et<br />
dagsordenspunkt er benævnt ’Indledningsdebat’. Det er forfriskende<br />
at læse!<br />
Bestyrelsesmedlemmerne tilkendegav, at det var nytteløst at avertere<br />
i Sverige.<br />
”Der blev drøftet omlægning til andre medier, der blev drøftet total<br />
nedlukning af markedsføring af a.m.b.a., der blev drøftet fortsat<br />
høj prioritering af Finans, der blev drøftet opgradering af inkassoaktiviteten,<br />
og der blev drøftet udlodningspolitik set i lyset af et muligt 0resultat.<br />
Referenten kan ikke give klare konklusioner på denne debat,<br />
men…”<br />
Der var intense drøftelser om:<br />
Resultatforventningerne i indeværende år.<br />
Worst-case beregninger.<br />
Bankens vurdering af virksomhedens forløb.<br />
Inkassosituationen.<br />
Der blev sat spørgsmålstegn ved, om ledelsen, herunder lederen af inkassoafdelingen,<br />
havde været hurtige og effektive nok til at accelerere<br />
arbejdet. Alle var enige om, at det at fremme indbetalingsforløbet ak-<br />
217
tuelt havde allerhøjeste prioritet. Senere under samme møde bemær-<br />
kede formanden, Niels Pedersen, at der virkelig havde været fokus på<br />
inkasso fra ledelsens side. Der var en markant stigning i antallet af<br />
behandlede sager og en stor intensitet i inkassoafdelingen. Selskabets<br />
statsautoriserede revisor, Birger Brosbøl-Jensen, kunne bekræfte dette<br />
og tilføjede, at ingen i <strong>VEKO</strong> kunne bebrejdes noget, da der var tale<br />
om en generel udvikling. Det havde tidligere kunnet konstateres, at<br />
kunder, der lånte af nød, var bedre til at betale, end kunder, der lånte<br />
af lyst, for eksempel fordi de ville havde det sidste skrig inden for som<br />
forbrugerelektronik. Den ’regel’ var øjensynlig stadig gældende.<br />
Der var meget stort spænd - fra meget lille succes til stor fiasko - i<br />
bestyrelsesmedlemmernes vurdering af juleannonceringen!<br />
Det var blevet offentliggjort, at momssagen fra Århus havde fået<br />
ugunstigt udfald for <strong>kontoring</strong>ene, men udvalget ville fortsætte sit arbejde<br />
og havde aftalt møde med Told & Skat i slutningen af januar.<br />
Kreditforsikringen var indført, og Henning Seier blev bemyndiget<br />
til at træffe afgørelse om eventuel graduering af oprettelsesgebyret,<br />
når han vendte tilbage.<br />
Allerede den 20. februar 2001 var Henning Seier på banen igen.<br />
Indledningsvis konkluderede Terkel Lund-Nielsen, at med undtagelse<br />
af posten ’Tab på debitorer’ lå <strong>VEKO</strong> pænt med alle poster i<br />
regnskabet, hvilket gjorde det nemmere at koncentrere sig om netop<br />
tab på debitorer. Niels Pedersen gjorde opmærksom på, at man på<br />
dette punkt havde at gøre med en gammel skade, som det var meget<br />
svært efterfølgende at rette op på. Bestyrelsesmedlemmerne var<br />
enige om, at man for enhver pris skulle søge at undgå en tilsvarende<br />
situation i fremtiden ved at stramme op på udlånsprocedurer og ved<br />
at fortsætte med den store inkassoindsats. Direkte adspurgt oplyste<br />
Birger Brosbøl-Jensen, at med hensyn til hensættelser mod tab på debitorer,<br />
så var hans grænse ved at nærme sig. Henning Seier var af den<br />
opfattelse, at en analyse af inkassodebitorerne ville give grundlag for<br />
218
gode pejlinger med hensyn til kundeudvælgelse, mens Birger Brosbøl-<br />
Jensen mente, at en sådan analyse ville være vanskelig og uoverskuelig<br />
på grund af pinsepakke og Schlüter-effekt.<br />
Niels Pedersen henledte opmærksomheden på, at overførslen til<br />
inkasso havde været væsentlig større end forudsat i budgetterne. Der<br />
var på dette tidspunkt 5 ansatte i inkassoafdelingen, heraf 3 vikarer<br />
frem til sommeren 2001, og hvis alt gik som planlagt, ville der i løbet<br />
af kort tid blive ansat endnu en fast medarbejder. Oversendelsen af<br />
sager til advokat ville være ajour i løbet af marts. Det forventedes, at<br />
de første inkassosager ville være klar til salg i april. Der ville blive indgået<br />
aftale med CIS om administration og inddrivelse af gamle inkassosager.<br />
mod at CIS fik 45 % af de inddrevne beløb.<br />
Der var indgået nye renteswaps-aftaler fra 2003 til 2005 til en rente<br />
af 5,31 %.<br />
Ved bestyrelsesmøde i maj 2001 gav Jørgen Skovlund udtryk for,<br />
at man i lang tid fremover ville opleve store tab på debitorer, fordi<br />
omverdenen havde ændret sig, så<br />
bølgeeffekten ville blive mere langstrakt end tidligere oplevet.<br />
Næstformanden, Per Klitgaard, mente, at det ville være for drastisk<br />
at gå i defensiven, da man trods alt havde at gøre med en nu gammel<br />
skade. Han ville gerne vide, hvordan tabene udviklede sig på nye lån.<br />
Bestyrelsesmedlemmerne blev dog enige om, at nedsætte udlånsaktiviteten<br />
til næste år med 20 % og bad herefter Henning Seier om at<br />
udarbejde nye budgetter, hvor følgende var indarbejdet:<br />
Udlån nedsættes med 20 %.<br />
Renten sættes op.<br />
Gebyrer sættes op, og nye indføres.<br />
Omkostningerne reduceres.<br />
Da Birger Brosbøl-Jensen var af den opfattelse, at der var fare for,<br />
at <strong>VEKO</strong> ville blive beskattet som finansselskab i stedet for som an-<br />
219
delsselskab, blev det besluttet at søge om momsregulering på 400.000<br />
kroner for indeværende år.<br />
Bestyrelsesmedlemmerne var enige om at fastholde uændret udlodning,<br />
selv om den ikke kunne dækkes af årets resultat.<br />
En enig bestyrelse ønskede at tildele <strong>VEKO</strong>’s HUMØRLEGAT<br />
2001 til Apostelkirken. Det blev besluttet at omdøbe det til <strong>VEKO</strong><br />
LEGATET 2001. Det var ikke, fordi <strong>VEKO</strong> i øvrigt havde tabt humøret!<br />
Angreb på Driftsfonden og derved mod <strong>VEKO</strong><br />
Til den ordinære generalforsamling var der i august 2001 indkommet<br />
forslag til ændringer af vedtægterne, der var et angreb på driftsfonden<br />
og dermed et spørgsmål om ’liv og død’ for <strong>VEKO</strong>. Dette gav naturligvis<br />
anledning til mange, lange og indgående drøftelser. Det havde<br />
i adskillige år været drøftet, at noget sådant ville kunne ske, og man<br />
havde ofte gennemspillet dette scenarium for at være rustet til forsvar<br />
for <strong>VEKO</strong>. Imidlertid måtte bestyrelse, revision og direktion igen på<br />
basis af det aktuelle forslag i gang med et stort og krævende arbejde.<br />
Der var tale om et meget alvorligt angreb ’indefra’, som om <strong>VEKO</strong><br />
ikke havde nok at slås med eksternt, og det blev besluttet, at formand<br />
og direktør skulle afholde et møde med de to forslagsstillere og derefter<br />
orientere <strong>VEKO</strong>’s bankforbindelse.<br />
I begyndelsen af oktober 2001 behandlede bestyrelsen på baggrund<br />
af et af revisor udarbejdet talmateriale, hvad der skulle drøftes<br />
med henholdsvis forslagsstillerne og banken.<br />
Da den ene af forslagsstillerne, direktør Bent Kristensen, Birk<br />
SKO, var bortrejst, kunne der alene afholdes møde med Torben Fog,<br />
indehaver af Tøjeksperten Egebjerg, og ham ville man stille spørgsmålet,<br />
om de var ude på at få penge ud eller på at lukke <strong>VEKO</strong>, idet<br />
ændringsforslagene kunne medføre udtømning af <strong>VEKO</strong>’s egenka-<br />
220
pital og dermed bankens opsigelse af engagementet. Der ville blive<br />
skitseret en løsning, hvor soliditeten i <strong>VEKO</strong> altid skulle udgøre 20 %<br />
og hvorefter egenkapital over dette beløb kunne udbetales efter 3 år.<br />
I forbindelse med udlodning af egenkapitalen forfalder skatten inden<br />
endelig udlodning. Der var enighed om, at <strong>VEKO</strong> ikke kunne sammenlignes<br />
med Rødovre Centrum Konto, der fortsat var delvis finansieret<br />
af andelshaverne.<br />
Der var ikke umiddelbart fuld enighed om, hvilke konsekvenser<br />
gennemførelsen af forslaget ville få. ”Fælles for forslagene er ønsket<br />
om at bevare <strong>VEKO</strong>. Alle var enige om, at drøftelserne med banken<br />
måtte tage udgangspunkt i udviklingen i <strong>VEKO</strong>’s soliditet.<br />
Derefter gik bestyrelsen over til at drøfte flere forslag om ændring<br />
af vedtægterne, som følge af det tidligere nævnte forslag fra to andelshavere.<br />
Drøftelserne fandt sted på baggrund af konkrete forslag<br />
og mange, mange konsekvensberegninger. Alene forberedelserne må<br />
have taget megen tid hos advokat, revisor, direktør og hvert enkelt<br />
bestyrelsesmedlem. Det var en meget intens periode, hvor alene denne<br />
sag medførte en masse arbejde. Som illustration af, i hvilket omfang<br />
dette store og indviklede arbejde lagde beslag på bestyrelsesmedlemmerne,<br />
kan nævnes, at Terkel Lund-Nielsen fra sin sygeseng på et<br />
hospital primo november 2001 havde dikteret et tætskrevet, tre sider<br />
langt brev, hvor mange forhold blev kommenteret, forklaret og rettet<br />
til, delvis efter telefoniske samtaler med blandt andre revisor. Der blev<br />
ofret virkelig mange kræfter for at afværge og/eller afbøde det fremsatte<br />
forslags negative virkninger for <strong>VEKO</strong>.<br />
Som dirigent ved den ordinære generalforsamling i november 2001<br />
havde bestyrelsen udpeget advokat Preben Kønig. Dette var et brud<br />
på en lang tradition, og det skyldtes, at der var meget vigtige sager i<br />
spil, hvorfor der var brug for Terkel Lund-Nielsen aktive deltagelse i<br />
debatten. Der skulle kæmpes. Dirigenten konstaterede, at 40 andelshavere<br />
repræsenterende 43 stemmer var til stede.<br />
221
222<br />
I beretningen blev der redegjort for imageskift i såvel <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a. som <strong>VEKO</strong> FINANS A/S. Årets resultat var efter bestyrel-<br />
sens opfattelse ikke tilfredsstillende, hvilket skyldtes store hensættelser<br />
til tab på debitorer. Der var tale om et lille overskud. I sommertræffet i<br />
Det Kinesiske Tårn i Tivoli deltog 272 fra medlemsforretningerne!<br />
To medlemmer ønskede oplyst, hvad bestyrelsen havde gjort for at<br />
reducere tab på debitorer, hvor stor en del af tabene der skyldtes tab<br />
i <strong>VEKO</strong> FINANS, og hvor store debitortab der var budgetteret for<br />
kommende år. Da formanden havde besvaret dette, konstaterede dirigenten,<br />
at generalforsamlingen enstemmigt havde taget beretningen<br />
til efterretning.<br />
Der var som nævnt to forslag til ændring af vedtægterne, det<br />
ene var bestyrelsens, og det andet var fremsat af to andelshavere.<br />
Formanden og Terkel Lund-Nielsen redegjorde for baggrunden, indholdet<br />
og konsekvenserne af bestyrelsens forslag, og direktør Bent<br />
Christensen, Skoringen Birk Sko, og dennes advokat redegjorde tilsvarende<br />
for det andet. Efter nogen debat blev begge forslag trukket<br />
tilbage efter henstilling fra en andelshaver, og bestyrelsen lovede at se<br />
på, om det var muligt at fremkomme med et forslag, der kombinerede<br />
begge fremsatte forslag. Dermed var angrebet afværget, men ikke afblæst.<br />
Der er grund til at fremhæve bestyrelsens store indsats med<br />
denne for <strong>VEKO</strong> så dybt alvorlige sag.<br />
Der var kampvalg til bestyrelsen, men der blev alene tale om genvalg.<br />
Ved det konstituerende møde nedsatte man ikke et Reklameudvalg,<br />
idet direktøren for fremtiden skulle stå for den overordnede planlægning<br />
og udførelse af reklame og anden markedsføring. Der blev nedsat<br />
et ’Vedtægtsændringsudvalg’.
2001/02 <strong>–</strong> 45. år.<br />
I juni 2001 refererede formanden, Niels Pedersen, et møde, han og<br />
direktør Henning Seier havde haft med Danske Bank, hvor de havde<br />
orienteret om <strong>VEKO</strong>’s overvejelser og planer. Det var sket i en meget<br />
positiv atmosfære, men det var blevet gjort klart, dels at banken ville<br />
hæve rentetillægget vedrørende udlandslån fra 0,7 % til 0,8 %, dels<br />
at man helst så, at der kun skete udlodning, hvis der i regnskabsåret<br />
var overskud til det. Dette emne blev senere drøftet indgående under<br />
gennemgangen af 12-måneders regnskabet, herunder også muligheden<br />
af at udlodde en del af Driftsfonden til ’Egenkapital særkonto’.<br />
Bestyrelsen besluttede herefter kun kontant at udlodde det, <strong>VEKO</strong><br />
tjente i afvigte regnskabsår.<br />
Told & Skat var begyndt at se på <strong>VEKO</strong>’s momsstatus, og Birger<br />
Brosbøl-Jensen så ikke optimistisk på denne udvikling.<br />
Direkte forespurgt svarede Henning Seier, at al diskussion om<br />
<strong>VEKO</strong>’s budgetter og fremtid i øvrigt foregik alene ud fra større tab<br />
på debitorer og risikoen for mistet momsstatus. Der savnedes noget<br />
optimisme og fighting spirit, og han frygtede, at man af bare bekymring<br />
ville træffe beslutninger, der på sigt kunne gøre megen skade.<br />
Det blev besluttet at udsætte budgetvedtagelsen til september, idet<br />
man opsummerede dagens beslutninger således:<br />
Brosbøl-Jensen udarbejder notat om momsstatus.<br />
Budgetvedtagelse udskydes til september.<br />
Renteforhøjelse fra 2,2 til 2,3 % om måneden.<br />
Reklameudvalget gennemfører reklame, som det anser<br />
for nødvendig.<br />
Der indføres et kontogebyr på 12 kroner pr. måned.<br />
Omsætningsanalysen bibeholdes i sin nuværende form.<br />
Generalforsamlingen udskydes til oktober/november.<br />
Bestyrelsesseminar udskydes.<br />
223
<strong>VEKO</strong> skifter direktør igen<br />
I slutningen af juni 2001 blev det ved et ekstraordinært bestyrelses-<br />
møde besluttet at opsige Henning Seier, og i september 2001 deltog<br />
<strong>VEKO</strong>’s nye direktør, Poul Christensen for første gang i bestyrelsesmøde.<br />
Han havde senest beklædt en direktørstilling i Danske Bank,<br />
hvorfra han havde valgt at fratræde i forbindelse med en organisationsændring.<br />
Hans baggrund og erfaring må siges at være et scoop for<br />
<strong>VEKO</strong>. Han deltog i forberedelserne til den senest afholdte generalforsamling.<br />
Der var ved starten af hans ansættelse problemer med styringen<br />
af debitorerne, momsproblemerne rumlede i baggrunden, der<br />
224<br />
Poul Christensen, Direktør siden 2001.
kom angreb på <strong>VEKO</strong>’s egenkapital (driftsfonden), og der var fald i<br />
omsætningen blot for at nævne nogle af de presserende opgaver. Han<br />
fik hurtigt hænderne fulde og tog opgaverne som udfordringer.<br />
Statsautoriseret revisor Per Løfgren deltog sammen med Birger<br />
Brosbøl-Jensen, begge fra Revisorgaarden i København A/S. Fra og<br />
med årsrapporten for 2001/02 er Per Løfgren medunderskrivende revisor<br />
på <strong>VEKO</strong>’s årsregnskaber.<br />
Knap 400 inkassosager med en hovedstol på 6,4 millioner kroner<br />
havde været tilbudt 3 selskaber. Det ene ville ikke byde, og de to andre<br />
havde budt så lav en kurs, at <strong>VEKO</strong> ikke havde den mindste interesse<br />
i at sælge.<br />
I begyndelsen af oktober 2001 redegjorde Poul Christensen for<br />
tiltag, der var gennemført i den daglige drift, herunder skærpede rykkerprocedurer,<br />
telefoniske ’commando raids’. Som forsøg var der over<br />
fire dage i tidsrummet klokken 16.00-20.00 blevet ringet til 250 kunder,<br />
hvoraf 98 var truffet hjemme. Alle 98 indgik en aftale om betaling.<br />
Kontoringenes edb-operatør EDS havde ønsket at ændre kontraktforholdene,<br />
og RKI tilbød et nyt og forbedret Kreditscoringssystem,<br />
alternativt køb af det gamle.<br />
Poul Christensen præsenterede et imageskift og ny markedsføring,<br />
som bestyrelsen betegnede som relevante fornyelser, og som skulle<br />
præsenteres ved den kommende generalforsamling, som refereret<br />
ovenfor samt ved <strong>VEKO</strong>’s juletræf.<br />
Der foreligger referat af et ekstraordinært reklameudvalgsmøde i<br />
oktober 2001, hvoraf det fremgår, at der var samarbejdsvanskeligheder,<br />
som udvalgets medlemmer langt hen ad vejen selv forsøgte at<br />
klare.<br />
I oktober 2001 blev det på et bestyrelsesmøde foreslået, at <strong>VEKO</strong><br />
ikke i fremtiden skulle rentesikre (renteswaps) for en længere periode,<br />
end debitorkontienes gennemsnitlige løbetid, måske med et tillæg på<br />
3-4 måneder. Der var ikke enighed om dette forslag, men derimod<br />
225
om, at bestyrelsen ønskede flere og bedre oplysninger, inden der i<br />
fremtiden blev indgået sådanne aftaler. Dette kan være svært, da det er<br />
afgørende at kunne slutte en aftale, netop når renten når den størrelse,<br />
man er villig til at betale. Da den svinger fra time til time, er der yderst<br />
sjældent tid til den brede orientering.<br />
Nye lovkrav til årsrapporten blev indgående drøftet på grundlag af<br />
et af Per Løfgren udarbejdet notat, og det blev besluttet at følge bestemmelserne<br />
i loven på følgende områder: Opgørelse af renteswaps,<br />
opgørelse af udskudt skat, mens bestyrelsen ville have yderligere informationer<br />
og tid til yderligere overvejelser med hensyn til opgørelsen<br />
af debitorer.<br />
Da reklameudvalgets medlemmer ikke havde kunnet nå frem til<br />
enighed, besluttede bestyrelsen at nedlægge udvalget indtil generalforsamlingen.<br />
Udvalgets opgaver skulle i den mellemliggende tid varetages<br />
af direktør og formand. Dette førte senere til, at udvalget blev<br />
endeligt nedlagt, og direktøren alene forestod dette arbejde.<br />
I januar 2002 blev det besluttet at udsende supplerende oplysninger<br />
til andelshaverne vedrørende budgetforudsætninger, renteudgifter,<br />
renteswaps og <strong>VEKO</strong>’s tilskud til annoncering. Der var allerede indført<br />
en orienteringsskrivelse til medlemmerne: UPDATE, hvori der<br />
var blevet orienteret om, at reklameudvalget var nedlagt.<br />
Tabet på debitorer var atter et centralt punkt på dagsordenen, og<br />
Poul Christensen arbejdede meget seriøst og målrettet for at begrænse<br />
denne post.<br />
Der blev anmodet om en bevilling på 1,5 millioner kroner til gennemførelsen<br />
<strong>VEKO</strong>’s imageskift og om 200.000 kroner til en kampagne<br />
for FINANS. Alle var enige om, at der var præsteret et godt<br />
oplæg, og bevillingerne blev imødekommet under forudsætningen af,<br />
at butikkerne skulle deltage i udgifterne til a.m.b.a.-kampagnen, og at<br />
budgetterne blev overholdt.<br />
På formandens foranledning blev det besluttet, at gebyrerne blev<br />
226
taget op til fornyet drøftelse. Allan Zeuthen var utilfreds med, at de<br />
vedtagne gebyrer og gebyrforhøjelser ikke allerede var ført ud i livet.<br />
’Forsinkelsen’ skyldtes såvel juridiske som tekniske forhold.<br />
Poul Christensen foreslog, at der i forbindelse med den forestående<br />
kampagne blev slækket lidt på kreditvurderingerne, så almindelig<br />
scoring og kreditvurdering blev lagt til grund for bedømmelserne. De<br />
nye lån ville så få en markering, så de kunne følges og analyseres. Dette<br />
blev godkendt, og Terkel Lund-Nielsen tilføjede, ”at vi skulle slække<br />
forsigtigt, stole mere på teknikken end fornuften, …”<br />
Vedtægtsudvalget aftalte mødedato og dagsorden, herunder ”Det<br />
af Thomas Jensen-Agerkilde (NySport) på generalforsamlingen fremsatte<br />
forslag.”<br />
Birger Brosbøl-Jensen redegjorde for et møde om momsen, hvor<br />
<strong>VEKO</strong> fortsat havde taget afstand fra Told & Skats udlægning af sagen,<br />
men han havde dog ikke de store forhåbninger om, at synspunk-<br />
Imageskift fra 2001 og fremad.<br />
227
terne ville nyde fremme. I givet fald ville ændringen af momsstatus<br />
koste <strong>VEKO</strong> 1 million kroner om året.<br />
Nogle <strong>kontoring</strong>e skulle have modtaget følere om overtagelse, og<br />
<strong>VEKO</strong> ville forsøge at være med til at byde på en enkelt af dem.<br />
Primo april 2002 fremlagde Birger Brosbøl-Jensen en økonomisk<br />
oversigt, der viste, at <strong>VEKO</strong> havde råd til at anvende 1,5 millioner<br />
kroner til relancering.<br />
Poul Christensen fremlagde et interview med formanden Niels<br />
Pedersen i UPDATE, og oplyste, at 43 butikker havde meddelt deres<br />
deltagelse i imagekampagnen, og at der var bestilt kort, poser og labels.<br />
Endvidere udleverede han udkast til ny månedsfolder.<br />
Vedtægtsudvalget havde rundsendt et notat om dens foreløbige<br />
arbejde.<br />
Det blev aftalt at tilsende advokat Birgitte Stenbjerre kopi af<br />
Forbrugerombudsmandens brev til Økonomi- og Erhvervsministeriet,<br />
hvoraf fremgår, at han på grund af udmeldinger fra ministeriet ikke<br />
fremover vil behandle sager efter blandt andet Betalingskort- og<br />
Kreditaftaleloven. Der var tale om det, der i <strong>VEKO</strong>-regi betegnes som<br />
’tvungen udmeldelse’, og det er svært at frigøre sig fra den tanke, at<br />
årsagen hertil var et lobbyarbejde fra pengeinstitutternes side, men<br />
det ved vi intet konkret om, kun at Forbrugerombudsmanden på det<br />
seneste havde anvendt en temmelig bestemt tone over for dem.<br />
Ultimo april 2002 var der principielle drøftelser om problemer i<br />
forbindelse med den kommende vedtægtsændring, og det blev besluttet<br />
at gennemføre yderligere beregninger til belysning af konsekvenserne<br />
af det foreliggende forslag. Det var fortsat eventuel udlodning<br />
af indestående på Driftsfond, der var i spil. ”Efter en gennemgang<br />
af talmaterialet vil bestyrelsen måske nemmere kunne beslutte sig for<br />
et vedtægtsændringsforslag vedrørende udbetaling af driftsfond eller<br />
ej.” Dette kan kun tolkes som om, det endnu var uvist, hvorvidt bestyrelsen<br />
ville foreslå en sådan udlodning. Det blev af samme årsag<br />
228
esluttet at udsende et brev til andelshaverne, hvori der blev redegjort<br />
for bestyrelsens fuldt forståelige betænkeligheder ved at udlodde af<br />
driftsfonden. Betænkelighederne skulle begrundes med den risiko, der<br />
lå gemt i, at momssagen kunne falde ud til ugunst for <strong>VEKO</strong> og i det<br />
faldende <strong>VEKO</strong>-salg.<br />
Formanden, Niels Pedersen, udtrykte betænkelighed ved konsekvenserne<br />
af den tidligere beslutning om renteforhøjelse og kontoudskriftgebyr<br />
og mente, at de var katastrofale for udviklingen i FINANS.<br />
Det er ikke et ukendt fænomen, at virksomheder, der føler sig presset<br />
på økonomien, gennemfører tiltag, der får den negative udvikling til at<br />
accelerere. Det må være den frygt, formanden gav udtryk for.<br />
Drifts- og investeringsbudgetterne for 2002/03 blev godkendt,<br />
dog med et ønske om, at budgettet i fremtiden skulle indeholde flere<br />
forudsætninger og færre tal!<br />
Herefter var momssagen til meget grundig drøftelse, herunder<br />
især, hvordan der skulle reageres i tilfælde af, at sagen ville gå <strong>VEKO</strong><br />
imod. Der blev hurtigt brug for at reagere.<br />
Ændret moms- og skattestatus<br />
Derfor afstod bestyrelsen fra at foreslå udlodning<br />
af driftsfonden<br />
I maj 2002 forelå Told & Skats afgørelse, der gik <strong>VEKO</strong> helt og aldeles<br />
imod, <strong>VEKO</strong> mistede sin moms- og skattestatus og skulle betale<br />
lønsumsafgift.<br />
Som dirigent på den ordinære generalforsamling i oktober 2002<br />
havde bestyrelsen udpeget advokat Preben Kønig. Der var mødt 30<br />
andelshavere, der repræsenterede 33 stemmer, altså ikke noget stort<br />
fremmøde.<br />
229
230<br />
Inden generalforsamlingen havde vedtægtsudvalget barslet med<br />
en betænkning. Terkel Lund-Nielsen havde på den baggrund ridset<br />
situationen op:<br />
1. Der er ikke enighed i udvalget om udlodning af<br />
Driftsfonden.<br />
2. Såfremt udlodning kunne ske på baggrund af overskud,<br />
kunne der udloddes.<br />
3. Udlodning måtte ikke ske, hvis den kunne koste <strong>VEKO</strong>’s<br />
fremtid.<br />
Det var et sprængfarligt emne, så det var naturligt, at bestyrelsesmed-<br />
lemmerne skulle have tid til at overveje sagen og til at arbejde sig frem<br />
til et forslag, alle kunne være enige om. Det blev besluttet at afholde<br />
et medlemsmøde inden generalforsamlingen med overskriften: ’Hvad<br />
vil andelshaverne med <strong>VEKO</strong>.’ Inden skulle bestyrelsen blive enig om,<br />
hvad den ville med <strong>VEKO</strong>.<br />
Uddrag af beretningen: 301 personer deltog i <strong>VEKO</strong>’s sommertræf<br />
i det Kinesiske Tårn i Tivoli, og <strong>VEKO</strong>’s juletræf på Nimb havde<br />
haft 310 deltagere, hvilket er en meget flot mødedeltagelse. Når der<br />
skulle festes kom der ti gange så mange, som til generalforsamlingen.<br />
Ved juletræffet blev det planlagte imageskift for <strong>VEKO</strong> præsenteret,<br />
og ”en ustyrlig morsom Amin Jensen” underholdt. Annonceringen i<br />
forbindelse med Imageskiftet havde haft 43 butikker som deltagere,<br />
hvilket var en rekord, som man vist skal rigtig mange år tilbage for<br />
at slå, hvis man overhovedet tidligere har haft så mange deltagere.<br />
Københavns Kommune havde varslet nedlæggelse af alle parkeringspladser<br />
på Vesterbrogade fra Skt. Jørgens Allé til Værnedamsvej.<br />
<strong>VEKO</strong> havde protesteret mod dette og indsamlede i løbet af en formiddag<br />
80 butikkers underskrifter på en protestskrivelse. Styringen af<br />
debitorerne var blevet væsentlig bedre på alle områder, og resultatet
heraf havde påvirket driftsresultatet i positiv retning. <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s<br />
omsætning var nu nede på 15,5 millioner kroner.<br />
På grund af den foreløbige afgørelse i momssagen, der betød at<br />
<strong>VEKO</strong> mistede sin momsstatus ved regnskabsårets udløb, og de endnu<br />
uafklarede fremtidige beskatningsregler, havde bestyrelsen pr. brev<br />
meddelt andelshaverne, at den ikke på det aktuelle tidspunkt fandt det<br />
forsvarligt at fremsætte vedtægtsændringsforslag, der kunne udhule<br />
<strong>VEKO</strong>’s egenkapital.<br />
Selvom der derved ville blive tæret en smule på egenkapitalen, ville<br />
bestyrelsen foreslå, at der blev udloddet 4 % af kontoomsætningen<br />
i kontant udbytte og 2 % til hensættelse på ”Egenkapital særkonto”.<br />
”Såfremt regnskabet godkendes, får I jeres udbyttecheck udleveret i<br />
aften.” De fremmødte andelshavere gjorde sig fortjent til at modtage<br />
udbyttet, for beretningen blev enstemmigt godkendt.<br />
Efter aflæggelsen af beretningen blev årsregnskabet gennemgået.<br />
Det gav anledning til en del opklarende spørgsmål, der alle blev besvaret.<br />
Af de refererede spørgsmål fremgår, at spørgerne tilstræbte at forstå<br />
årsregnskabet, hvilket er meget tilfredsstillende for en virksomheds<br />
ledelse. Også årsregnskabet blev derefter enstemmigt vedtaget.<br />
Bestyrelsen fremsatte forslag til vedtægtsændringer, alle forårsaget<br />
af den nye årsregnskabslov, og de blev vedtaget enstemmigt.<br />
Erik Dahl havde ikke ønsket genvalg, og i hans sted blev nyvalgt<br />
Claus Bagger Jørgensen, West-House, så bestyrelsen fortsat havde 8<br />
medlemmer. Alle andre valg var genvalg.<br />
Ved det efterfølgende konstituerende bestyrelsesmøde blev Niels<br />
Pedersen genvalgt som formand og Per Klitgaard genvalgt som næstformand.<br />
231
Generationsskiftet i bestyrelsen planlægges<br />
2002/03 <strong>–</strong> 46. år.<br />
Ultimo juni 2002 blev der afholdt bestyrelsesmøde med momssagen<br />
som hovedpunkt på dagsordenen. Birger Brosbøl-Jensen havde i samarbejde<br />
med skatteekspertvirksomheden REVITAX udarbejdet et<br />
fremragende formuleret udkast til brev til Told- og Skattestyrelsen,<br />
hvori styrelsen blev anmodet om at hjælpe blandt andet med opklaringen<br />
af, hvilke ændringer der var sket i momslovgivningen siden december<br />
1987, hvor <strong>VEKO</strong> blev kendt momspligtig. Der redegøres for,<br />
at <strong>VEKO</strong> siden da har opfyldt alle de krav, der blev stillet for at opnå<br />
og opretholde denne status, og for, at <strong>VEKO</strong> derfor ikke kan sammenlignes<br />
med andre <strong>kontoring</strong>e, der havde fået frataget deres momsstatus.<br />
I <strong>VEKO</strong> foregår der køb og salg af varer og ydelser. <strong>–</strong> I de<br />
forløbne år havde forskellige medarbejdere fra Told & Skat været på<br />
eftersyn hos <strong>VEKO</strong> og havde her givet udtryk for deres private opfattelse,<br />
nemlig at <strong>VEKO</strong> var en finansieringsvirksomhed. Når de havde<br />
fået forelagt afgørelsen fra 1987, havde de imidlertid aldrig foretaget<br />
sig yderligere i den anledning ud over at konstatere, at <strong>VEKO</strong> fulgte<br />
de aftalte procedurer. Der var intet at komme efter.<br />
Der blev konstateret et fald i udlån i FINANS, og Formanden gav<br />
atter udtryk for, at udlånene skulle billiggøres. Terkel Lund-Nielsen<br />
var derimod af den opfattelse, at der skulle gøres en ekstra indsats for<br />
at få nye kunder. Man kunne så spekulere på, hvilken af de to metoder<br />
der var billigst at anvende. Poul Christensen gjorde sig til talsmand<br />
for, at hvis gebyrerne blev ophævet, så ville annoncerne blive mere<br />
slagkraftige, og det havde han utvivlsomt ret i. Det er jo sådan, at jo<br />
højere barrierer, man sætter op, jo flere kræfter skal der til for at overvinde<br />
dem.<br />
Da kontrakten på edb-service var ved at udløbe, skulle der tages<br />
stilling til, hvordan databehandlingen skulle foregå i fremtiden. Poul<br />
232
Christensen, regnskabschef Kenneth Vangborg og Birger Brosbøl-<br />
Jensen gik ind for at vælge et standardsystem, uanset, at ingen andre<br />
<strong>kontoring</strong>e ville bakke op herom. Herefter blev standardsystemet<br />
valgt.<br />
Der blev aftalt en plan for generationsskifte i bestyrelsen, hvorefter<br />
det blev bestemt, at de personer, der havde siddet i bestyrelsen i adskillige<br />
år, og ikke nødvendigvis nærmede sig pensionsalderen, gradvis og<br />
med et medlem om året skulle fratræde og give plads for, at et yngre<br />
medlem kunne tage over. Det er kendetegnende for bestyrelsesarbejdet,<br />
at alt, hvad der kunne sættes på skinner, blev det. Om det så var<br />
egen afgang.<br />
Ved bestyrelsesmøde i august 2002 var momssagen atter på dagsordenen.<br />
Allan Zeuthen spurgte om, hvorfor <strong>VEKO</strong> skulle føre denne<br />
sag, da alle gav utryk for, at vi ville tabe den. Det ville kun være spild af<br />
tid og penge. Niels Pedersen, Terkel Lund-Nielsen og Birger Brosbøl-<br />
Jensen var af den klare opfattelse, at det var værd at gå efter denne<br />
sag, dels fordi omkostningerne var små i forhold til det, man kunne<br />
vinde, dels fordi sagen var meget forskellig fra den i Århus. Der var<br />
herefter enighed om at føre sagen for Landsskatteretten og derefter<br />
tage stilling på ny.<br />
Poul Christensen redegjorde omfattende og detaljeret for <strong>VEKO</strong>lån<br />
i forhold til konkurrerende lånemuligheder og for kundekommentarer.<br />
Han ønskede at fjerne ekspeditionsgebyret på 300 kroner og månedsgebyret<br />
på 12 kroner for kontoformen ’løbende måned 30 dage’.<br />
”På grund af tidspunktet kl. 23.30 (træthed) mente bestyrelsen ikke at<br />
kunne vurdere dette...”. På det efterfølgende bestyrelsesmøde blev det<br />
besluttet at fjerne kontoudskriftgebyret for nævnte kontoform og at<br />
følge udviklingen nøje. Det blev senere understreget, at der ikke blev<br />
opkrævet 300 kroner i ekspeditionsgebyr for oprettelse af kontokort.<br />
I september 2002 fandt Niels Pedersen anledning til at fremhæve,<br />
at kortet ikke kunne afskaffes, fordi det er bindeleddet mellem <strong>VEKO</strong><br />
233
og medlemmerne, og at en udviklingsproces for såvel <strong>VEKO</strong> som for<br />
FINANS var færdig og blot ventede på bestyrelsens velvillige behandling.<br />
Vedtægtsudvalget havde afleveret tre forslag til ændringer, heraf<br />
valgte bestyrelsen at arbejde videre med et, som ville medføre en<br />
fredsperiode på fire år, hvor bestyrelsen kunne revurdere spørgsmålet<br />
om udbetaling af driftsfondsmidler eller anden finansiering af <strong>VEKO</strong>.<br />
Bremserne blev sat i!<br />
<strong>VEKO</strong>-kortet bliver et rabatkort med stor<br />
medlemsopbakning<br />
Poul Christensen gennemgik den 5. november 2002 udviklingsprocessen<br />
for <strong>VEKO</strong>-kortet, og ”bestyrelsen udtrykte tilfredshed med og<br />
ros for det udarbejdede procesforslag, idet dette viser en rød tråd for<br />
kortets udvikling.” Terkel Lund-Nielsen ville undersøge, om <strong>VEKO</strong> i<br />
henhold til gældende lov ville diskriminere kontantkøbere til fordel for<br />
køb på kort ved at tilbyde rabat til kortindehavere. Dette er det første,<br />
der er refereret om den senere indførte rabatordning, som blev iværksat<br />
for at bremse faldet i omsætningen, og som blev helt afgørende for<br />
fremgangen i salget på <strong>VEKO</strong>-kort.<br />
Efter et ”godt medlemsmøde” i november 2002 blev det ”besluttet<br />
at stoppe <strong>VEKO</strong>’s deltagelse i fællesannoncering, foreløbig for så vidt<br />
angår annoncering til jul.” Dette kunne være første signal om, at der<br />
ville ske ændringer i <strong>VEKO</strong>’s reklametilskud til fællesannoncering, der<br />
jo har kostet <strong>VEKO</strong> mange, mange millioner kroner.<br />
Primo december 2002 kunne bestyrelsen efter ovennævnte medlemsmøde<br />
konstatere, at der nu var fred omkring Driftsfonden.<br />
Spørgsmålet om optagelse af en art B-medlemmer blev drøftet,<br />
og derunder muligheden for at danne et nyt andelsselskab, så egen-<br />
234
kapitalen blev indkapslet til fordel for bestående andelshavere. Dette<br />
spørgsmål skulle undersøges og belyses nærmere.<br />
Efter det var konstateret, at rabatgivning til indehavere af kontokort<br />
nu var lovligt, var der enighed om at yde rabat til kortkunderne,<br />
og der blev nedsat et udvalg til at finde en løsning, herunder fordelingen<br />
af regningen mellem andelshaverne og <strong>VEKO</strong>.<br />
Der var enighed om, at den nye Imageannoncering var god.<br />
Produktannoncering var i farezonen! Man kunne ikke både blæse og<br />
have mel i munden.<br />
I dette regnskabsår var der et investeringsbudget til edb-system på<br />
1 million kroner. Såvel Ballerup som Amager var sprunget fra deltagelse,<br />
hvilket forventedes at give <strong>VEKO</strong> en meromkostning på 3-400.000<br />
kroner. Der skulle derudover betales en tilslutningsafgift til PBS.<br />
Rabatordningen var hovedemne på bestyrelsesmøde primo februar<br />
2003. Indledningsvis oplyste Poul Christensen, at det nye edb-system<br />
kunne håndtere en rabatordning. Der var blandt bestyrelsesmedlemmerne<br />
en vis frygt for, at rabatordningen kunne blive en så stor succes,<br />
Det nuværende <strong>VEKO</strong>-logo.<br />
235
at der ikke var tilstrækkelige midler i <strong>VEKO</strong> til den. En af de ukendte<br />
faktorer var, hvor mange der ville bruge <strong>VEKO</strong>-kortet som rabatkort<br />
og betale straks, så <strong>VEKO</strong> ikke fik renteindtægter af dem. Der blev<br />
arbejdet med en model, hvorefter <strong>VEKO</strong> gav 3 % rabat på køb i butikker,<br />
der ikke selv ydede nogen form for rabat og 5 % rabat på køb<br />
i butikker, der gav <strong>VEKO</strong>-kunderne 5 % rabat. I de forretninger ville<br />
kunderne således få 10 % rabat.<br />
Der blev arbejdet videre med udviklingsprocessen for <strong>VEKO</strong><br />
FINANS.<br />
Andelsboligforeningen VEDA, hvor <strong>VEKO</strong> er andelshaver, havde<br />
fremsendt forslag til udskiftning af vinduer, hvilket over 20 år ville<br />
koste <strong>VEKO</strong> 960.000 kroner, uden af der var nogen gevinst forbundet<br />
med investeringen, for <strong>VEKO</strong> havde allerede ved indflytningen<br />
og med andelsboligforeningens godkendelse investeret i termoruder<br />
såvel mod gade som mod gård.<br />
I april 2003 blev det <strong>–</strong> efter at Terkel Lund-Nielsens juridiske vurderinger<br />
var blevet forelagt besluttet, at nye medlemmer kunne vælge,<br />
hvilken af de to rabatordninger de ville deltage i (5+5 % eller 3+0 %)<br />
på helt samme måde som de ’gamle’ andelshavere. Det blev også besluttet,<br />
at der skulle oprettes en rabatordningskontrakt mellem <strong>VEKO</strong><br />
og hver enkelt andelshaver. Bestyrelsesmødet stod i øvrigt mest i rabatordningens<br />
tegn, idet bestyrelse og direktion ville være grundigt<br />
forberedte til ’det nye slag’.<br />
Formanden Niels Pedersen udtrykte ønske om, at der blev lavet<br />
en mere smidig ordning for indgåelse og salg af swap-ordninger for<br />
derved at opnå den nødvendig fleksibilitet på handletidspunktet.<br />
Søren Moe refererede fra et ledelsesseminar, han havde deltaget<br />
i: ”Alt hvad der blev omtalt, bliver faktisk efterlevet i <strong>VEKO</strong>.<br />
(…) Det bekræftede, at vi hos <strong>VEKO</strong> er meget professionelle. (…)<br />
Bestyrelsesmedlemmerne skal yde, det er ikke bare et ben, de skal gnaves<br />
af.” Også det blev til fulde efterlevet.<br />
236
Bestyrelsen udtrykte tilfredshed med perioderegnskabet for fe-<br />
bruar 2003.<br />
Rosen Konto i Rosengaardcentret i Odense var blevet solgt til et<br />
pengeinstitut.<br />
Birger Brosbøl-Jensen havde været <strong>VEKO</strong>’s revisor<br />
i 25 år<br />
Bestyrelsesmødet i maj 2003 var koncentreret om forberedelserne til<br />
en ekstraordinær generalforsamling og om rabatordningen. Hvis nogen<br />
skulle mene, at der ikke blev bestilt noget i bestyrelse, revision og<br />
direktion, så skulle de have lov til at læse referatet af dette møde, der<br />
systematisk redegør for, hvad der skulle udarbejdes, til hvornår og af<br />
hvem. Her var bestyrelsen ude med en godkendelse af detailplaner,<br />
formentlig fordi direktøren ønskede den, da der var tale om en markant<br />
ændring af grundproduktet.<br />
Den ordinære generalforsamling fandt sted ultimo september 2003,<br />
og her var Terkel Lund-Nielsen udpeget som dirigent, og han konstaterede,<br />
at 29 andelshavere repræsenterende 31 stemmer var mødt.<br />
Efter at formanden havde aflagt bestyrelsens beretning, blev der<br />
fra salen stillet spørgsmål om, hvor mange ny kontohavere rabatordningen<br />
havde medført (se nedenfor). Hertil oplyste direktør Poul<br />
Christensen, at der var kommet 28 nye, 47 aktiverede, og at der var<br />
44 ansøgninger under behandling. Rabatordningen var startet den 28.<br />
august, så det var meget tidligt at evaluere indsatsen. Der var nogen<br />
kritik af ordningen, men megen tilfredshed. Det var forventeligt, at<br />
nogle ville kunne finde kritikpunkter, for det var et stort og kompliceret<br />
projekt, der var blevet søsat. Formanden gav tilsagn om, at bestyrelsen<br />
ville gennemgå erfaringsmaterialet og kritikken for at gøre<br />
ordningen og markedsføringen af den endnu bedre. Beretningen blev<br />
herefter enstemmigt taget til efterretning.<br />
237
238<br />
Finn Lysell ønskede at udtræde af bestyrelsen, og i hans sted blev<br />
Steen Nørager Pedersen, Kontorforsyningen, nyvalgt, således at be-<br />
styrelsen fortsat havde 8 medlemmer.<br />
Formanden oplyste, at Birger Brosbøl-Jensen havde været selska-<br />
bets revisor i 25 år. Han havde været en solid ankermand for bestyrelse<br />
og direktion i alle årene!<br />
Efter det konstituerende møde fortsatte Niels Pedersen som for-<br />
mand og Søren Moe som næstformand.<br />
Birger Brosbøl-Jensen, Statsautoriseret revisor havde 25 års jubilæum i 2003<br />
og fortsætter ufortrødent.
2003/04 <strong>–</strong> 46. år.<br />
Den 3. juni 2003 blev der afholdt ekstraordinær generalforsamling<br />
med Terkel Lund-Nielsen som dirigent. Det blev vedtaget at give ved-<br />
tægternes § 24 en tilføjelse om medlemmernes pligt til ”at deltage i en<br />
af selskabet etableret rabatordning til fordel for kontohaverne, idet<br />
det enkelte medlem ikke er pligtig selv at yde rabat.” På samme måde<br />
fik formålsparagraffen § 2 en tilføjelse, hvorefter det er et af selskabets<br />
formål at etablere en rabatordning for kortindehavere. Når man<br />
alene betragter vedtægtsændringerne, ser det ikke ud af ret meget,<br />
men det var det faktisk. <strong>VEKO</strong> fik en helt anden indgangsvinkel i sit<br />
forhold til kunderne! Før i tiden var det meget vigtigt for bestyrelsen,<br />
at nye tilbud var reversible, det vil sige, at muligheden for at stoppe<br />
var grundigt belyst, inden tiltagene blev iværksat. Det fremgår ikke af<br />
referaterne, at det også skete i dette tilfælde, men mon ikke?<br />
I slutningen af juni 2003 var der atter bestyrelsesmøde, og her<br />
kunne det fastslås, at 70 andelshavere hidtil havde sagt ja til at deltage<br />
i rabatordningen, og 15 havde sagt nej. Det kunne være interessant at<br />
vide, hvad der fik nogle til at sige nej til et rigtigt godt tilbud.<br />
Udkast til årsregnskaber og budgetter for 2003/04 blev gennemgået.<br />
<strong>VEKO</strong>, der havde arbejdet ihærdigt for at få nabobutikken, som<br />
var blevet ledig efter, at Fredgaard og FONA var blevet fusioneret,<br />
følte sig underløbet og mistede efter en hård kamp muligheden for<br />
den lokaleudvidelse.<br />
I august 2003 refereres det, at konverteringen af data fra EDS og<br />
PBS ikke var gået helt fejlfrit, men fejl og mangler blev hurtigt rettet.<br />
Der var imidlertid tale om en milepæl, fordi <strong>VEKO</strong> fik eget standalone<br />
edb-system, der uden mellemled blev koblet direkte på PBS/<br />
Dankortterminalerne.<br />
Der kunne gøres status over tilslutningen til rabatordningen: 86<br />
butikker, der tilsammen repræsenterede 62 % af omsætningen, havde<br />
239
sagt ja til 5 + 5 % ordningen, og 24 butikker, repræsenterende 38 %<br />
af omsætningen, tilsluttede sig ordningen med 3 % rabat. Der var kun<br />
fire andelshavere, der ikke havde reflekteret på rabatordningen. Det er<br />
et meget flot resultat, der var opnået! Markedsføringen skulle begynde<br />
den 11. august 2003, og andelshaverne blev forinden grundigt informeret<br />
blandt andet om de krav, der ifølge lovgivningen stilles til skiltning<br />
med rabat. Der er tale om intet mindre end en væsentlig milepæl<br />
i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.’s historie!<br />
Den ordinære generalforsamling blev planlagt i detaljer og den sidste<br />
afpudsning heraf fandt som sædvanligt sted på et kort bestyrelsesmøde<br />
før generalforsamlingen, som er refereret ovenfor.<br />
<strong>VEKO</strong> indfører elektronisk gavekort<br />
I begyndelsen af oktober 2003 godkendte bestyrelsen nye regler for<br />
optagelse af andelshavere, der inden for vedtægternes rammer blev<br />
lidt mere fleksible.<br />
Poul Christensen omdelte layout på elektroniske gavekort og fik<br />
vedtaget en beslutning om, at de kunne igangsættes snarest.<br />
Der havde været kontakt med en potentiel køber af <strong>VEKO</strong>, men<br />
der var ingen i bestyrelsen, der ønskede selskabet solgt. Ingen bestyrelse<br />
kan imidlertid tillade sig at give en blank afvisning, men må af hensyn<br />
til forholdet til andelshaverne og deres interesser søge sagen fuldt<br />
oplyst. Man bør vide, hvad man eventuelt siger ja eller nej til. Ved tidligere<br />
tilsvarende forhandlinger lykkedes det ikke at opnå en ordning,<br />
der kunne videreføre den fælles markedsføring, og det er vanskeligt at<br />
forestille sig, at en ny køber hverken ville opfylde dette ønske eller give<br />
tilsagn om at fortsætte rabatordningen. Men kommende drøftelser og<br />
forhandlinger ville vise det.<br />
Det blev besluttet, at en terminalløsning i butikkerne for fremtiden<br />
var et krav, der skulle opfyldes for, at medlemskabet kunne oprethol-<br />
240
des. Ved at stoppe den daglige brug af manuelle notaer, sparedes me-<br />
get arbejde, og risikoen for fejl blev yderligere minimeret.<br />
Rabatordningen havde haft en langsom start, men i hvert fald Poul<br />
Christensen var fortsat optimist. Der var bred opbakning til, at den<br />
iværksatte markedsføring var ”rigtig og i orden”. Der var enighed om<br />
fortsat at satse på, at rabatordningen blev en succes, og nye tiltag heraf<br />
flere gode blev drøftet. Kunderne havde åbenbart været tøvende, men<br />
der var tale om et helt reelt tilbud!<br />
Der blev nedsat et udvalg, der sammen med nogle andelshavere<br />
skulle fremkomme med nye forslag til fælles vareannoncering. Såfremt<br />
der ikke kunne opnås enighed i udvalget, måtte det forudses, at denne<br />
aktivitet ville ophøre!<br />
Bestyrelsen satte tid af til et møde i december 2003. Perioderegnskabet<br />
pr. 30. november 2003 viste mindre tab på debitorer, hvilket angiveligt<br />
blandt andet skulle skyldes, at der blev tilbagebetalt flere penge,<br />
end der blev udlånt, hvilket igen betød, at den samlede debitormasse<br />
og dermed hensættelserne til imødegåelse af tab var faldende. Der er<br />
dog næppe tvivl om, at også de mere aggressive rykkerprocedurer var<br />
medvirkende, men resultatet heraf kunne formentlig også medregnes<br />
i de relativt store tilbagebetalinger.<br />
Poul Christensen ville inden jul tilbyde gode kunder i <strong>VEKO</strong><br />
a.m.b.a., at de kunne få flyttet deres kredit over i FINANS uden ændring<br />
af vilkårene for derved at opnå større købekraft i julemåneden.<br />
Keine Hexerei, nur Behändigkeit!<br />
Der var undersøgt flere markedsføringsmuligheder, og en direct<br />
marketing-indsats gennem Post Danmark til kunder, der boede i relevante<br />
postnumre havde hidtil medført 79 kontooprettelser, svarende<br />
til 1,5 % af brevmodtagerne.<br />
Fællesannoncering blev drøftet, og der var vidt forskellige opfattelser<br />
heraf. Claus Bagger Jørgensen gav udtryk for, at han havde haft<br />
mere glæde af <strong>VEKO</strong>’s og egne kataloger end af avisannoncering.<br />
241
Han ville derfor gerne have udvidet oplaget. Allan Zeuthen ville have<br />
<strong>VEKO</strong> til at være mere aktiv med at sælge annoncerne til andelshaverne,<br />
mens Poul Christensen var af den opfattelse, at det ikke var<br />
<strong>VEKO</strong>’s opgave. Andelshaverne kunne jo bare melde sig, når de fik<br />
tilbuddet. Debatten sluttede med, at spørgsmålet om tvungen deltagelse<br />
i fælles markedsføring blev vendt, men den egentlige debat<br />
herom blev udskudt til næste møde.<br />
Der var derefter debat om sport, kultur og fritid, om sponsorater<br />
og medlemskaber af <strong>VEKO</strong>. Der var enighed om, at boldklubben<br />
FREM kunne blive andelshaver i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a.<br />
Spørgsmålet om momssagen blev kommenteret af Terkel Lund-<br />
Nielsen, der var af den opfattelse, at <strong>VEKO</strong> ville tabe, og af Birger<br />
Brosbøl-Jensen, der gav udtryk for, at Landsskatterettens udtalelse var<br />
forkert og mente, at vi burde vinde sagen. Han var stemt for at videreføre<br />
den, idet begrundelsen i dommen var tynd, og retten havde<br />
tillige udtalt sig, som om kunderne handler direkte med butikkerne.<br />
Dertil havde retten henvist til nogle udenlandske domme. Det sidste<br />
er bemærkelsesværdigt, da <strong>VEKO</strong> i 16 år havde ledt efter ’artsfæller’ i<br />
Europa og USA. Der var enighed om at afsætte midler til en juridisk<br />
udtalelse.<br />
Poul Christensen orienterede om, at DDK og DKF var blevet fusionerede<br />
til et nyt DKR, og om at han var medlem af bestyrelsen,<br />
hvor han tillige havde en post i detailudvalget.<br />
Rabatkortet bliver en stor succes<br />
I januar 2004 blev bestyrelsesmødet indledt med en ekstern orientering<br />
om Swap-aftaler og deres konsekvenser. Der var stor tilfredshed<br />
med orienteringen og det udleverede materiale. Det blev derefter konkluderet,<br />
at der ikke aktuelt skulle indgås nye aftaler, og at de indgåede<br />
skulle fortsætte til udløb den 21. juli 2005.<br />
242
Fra og med dette møde deltog advokat Birgitte Stenbjerre i alle be-<br />
styrelsesmøder. Hun havde i flere tilfælde afløst Terkel Lund-Nielsen<br />
som advokat for <strong>VEKO</strong>.<br />
I momssagen forelå et notat, udarbejdet af en ekstern rådgiver, der<br />
konkluderede, at <strong>VEKO</strong> også ville tabe momssagen ved Landsretten.<br />
Bestyrelsen gav sig selv og ikke mindst Terkel Lund-Nielsen nogle<br />
dage til at afgøre, om sagen skulle ankes. Steen Pedersen spurgte, om<br />
det var indgået i overvejelserne, at rabatordningen havde tydeliggjort,<br />
at der forelå handel med varer, og Birger Brosbøl-Jensen bekræftede,<br />
at det var tilfældet.<br />
Da der ikke var hjemmel til at indføre tvungen deltagelse i fælles<br />
markedsføring, blev det besluttet at søge at udarbejde en ordning under<br />
et positivt navn, hvor man kunne udnytte slipstrømmen fra den<br />
gode julehandel og andelshavernes deraf følgende positive holdning<br />
til <strong>VEKO</strong>.<br />
”Per Klitgaard konkluderede, at antallet af julekort og juleomsætningen<br />
var den succes, vi trængte til.” Allan Zeuthen tilføjede, ”at der<br />
i deres butik var kommet kunder, de aldrig havde set før, og at de<br />
købte for mere end gennemsnittet.” Terkel Lund-Nielsen spurgte, om<br />
<strong>VEKO</strong>-omsætningen havde ’kanibaliseret’ butikkernes øvrige omsætning.<br />
Detailhandlerne i bestyrelsen afviste, at det var tilfældet og<br />
kunne fortælle, at omsætningen var steget over hele linjen. Det var<br />
meget positivt.<br />
I april 2004 gennemgik Birgitte Stenbjerre Forbrugeraftaleloven og<br />
udleverede et notat herom.<br />
<strong>VEKO</strong>-LEGATET 2004 (der tidligere hed <strong>VEKO</strong>’s Humørlegat)<br />
skulle have været overrakt til Kristeligt Studenter-Settlement af overborgmester<br />
Jens Kramer Mikkelsen. Det blev imidlertid borgmester<br />
Martin Geertsen, der foretog overrækkelsen, da dagen oprandt.<br />
243
Terkel Lund-Nielsen fratræder efter 30 år i<br />
bestyrelsen<br />
Terkel Lund-Nielsen var dirigent ved den ordinære generalforsamling<br />
den 10. september 2004, og han ”konstaterede, at der var repræsenteret<br />
28 medlemmer, der repræsenterede 29 stemmer.”<br />
Den rabatordning, der var blevet indført, var den væsentligste årsag<br />
til, at omsætningen var steget med 50 %. Det var et flot resultat og<br />
et meget tiltrængt løft til <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. Selv om det var bedre tider,<br />
var der nok ikke andre, der havde så stor fremgang.<br />
Efter 30 år i bestyrelsen ønskede Terkel Lund-Nielsen at fratræde,<br />
og da Allan Zeuthen havde afhændet forretningen på Vesterbrogade,<br />
trådte også han ud af bestyrelsen. Terkel Lund-Nielsens betydning for<br />
<strong>VEKO</strong> kan ikke overvurderes. Nyvalgt blev Thomas Jensen-Agerkilde<br />
og advokat Birgitte Stenbjerre.<br />
Terkel Lund-Nielsen sluttede også som <strong>VEKO</strong>’s advokat, en<br />
post, han havde bestredet i 31 år. Også her blev han afløst af Birgitte<br />
Stenbjerre.<br />
”Terkel Lund-Nielsen takkede Niels Pedersen for de ti år, hvor<br />
denne indtil videre havde været formand for selskabet.”<br />
Under eventuelt blev kataloget rost, og et medlem ønskede at<br />
kende udgivelsestidspunkterne for bedre at kunne disponere sit annoncebudget,<br />
og han stillede sig uforstående over for, at ikke alle medlemmer<br />
deltog i katalogerne, som det var hensigten at udgive ti af det<br />
følgende år.<br />
2004/05. <strong>–</strong> 48. år.<br />
I april havde der været afholdt et bestyrelsesseminar, og på bestyrelsesmødet<br />
i juni 2004 var der opfølgning af de forslag, der var fremkommet<br />
og på de tiltag, der var besluttet.<br />
Told & Skat havde forlangt, at <strong>VEKO</strong> betalte selskabsskat med<br />
244
tilbagevirkende kraft. Selskabets statsautoriserede revisor, Birger<br />
Brosbøl-Jensen, havde protesteret, men resultatet heraf forelå endnu<br />
ikke.<br />
I august 2004 nævnte Poul Christensen, at en lånetype med 2 betalingsfrie<br />
måneder ville være klar til salg til september. Han informerede<br />
tillige om, at han havde aftalt med Danske Bank, at der ville blive<br />
afholdt et møde for andelshaverne for at orientere om generationsskifteproblemer<br />
i virksomheder.<br />
Direktøren blev pålagt at kalde et par andelshavere, der ikke overholdt<br />
aftalerne i forbindelse med rabatordningen, til orden, hvilket<br />
skete umiddelbart.<br />
Det blev atter drøftet at fusionere <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. og <strong>VEKO</strong><br />
FINANS A/S og Birger Brosbøl-Jensen ville arbejde videre med den<br />
tanke. Tiden var ved at være moden.<br />
Jørgen Skovlund medlem af bestyrelsen i 20 år<br />
Den 22. november 2004 blev bestyrelsesmødet indledt med, at man<br />
gratulerede Jørgen Skovlund med hans 20-års jubilæum som medlem<br />
af <strong>VEKO</strong>’s bestyrelse, hvor han i alle årene var et vigtigt medlem. Han<br />
var fagmanden på konto-området.<br />
Der blev orienteret om fordele og ulemper ved at sammenlægge<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a. og <strong>VEKO</strong> FIANANS A/S. Formanden, Niels<br />
Pedersen, gav udtryk for, at der administrativt ville blive sparet mange<br />
kalorier ved sammenlægning, og Søren Moe understregede vigtigheden<br />
af, at omkostningerne ikke voksede.<br />
Poul Christensen ønskede oplyst, hvad skattevæsenet ville sige til,<br />
at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. også drev udlån. Birger Brosbøl-Jensen svarede, at<br />
dette ikke ville have nogen betydning.<br />
Der blev lagt op til at afprøve at lægge ansøgningsskemaer ud på<br />
Internettet, så de kunne udfyldes der og indsendes umiddelbart.<br />
245
246<br />
Såvel omsætningen som antallet af kontooprettelser var i positiv<br />
udvikling.<br />
Det var planen at sælge for knapt 10 millioner kroner meget dårlige<br />
debitorer. Det må have været en rar fornemmelse at få dem ud af hu-<br />
set, for der var i tidens løb ofret rigtig mange kræfter på dem.<br />
<strong>VEKO</strong> a.m.b.a og <strong>VEKO</strong> FINANS A/S bliver til ét<br />
selskab<br />
Den 27. januar 2005 havde man observeret, at nogle butikker op-<br />
krævede et ekspeditionsgebyr på 50 øre på samme måde som ved<br />
Dankortekspeditioner. Det var helt uacceptabelt for <strong>VEKO</strong>: ”Det<br />
blev overgivet Poul Christensen at give hver enkelt butik en uges frist<br />
til at standse trafikken med opkrævning af 50 øres gebyr ved brug<br />
af <strong>VEKO</strong>-kortet, herefter at lukke for butikkens Dankortterminal, så<br />
brug af <strong>VEKO</strong>-kortet ikke kan finde sted og i påkommende tilfælde<br />
at ekskludere butikken som andelshaver.”<br />
Julesalget havde været tilfredsstillende.<br />
Ti potentielle købere havde afgivet tilbud på dårlige debitorer, og<br />
det højeste bud blev valgt. Det var til en tilfredsstillende pris.<br />
Sammenlægningen af <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. og <strong>VEKO</strong> FINANS A/S<br />
blev indgående belyst og drøftet, og det blev besluttet at gennemføre<br />
den ved en glidende overgang.<br />
Det blev besluttet, at der kunne optages leverandører til <strong>VEKO</strong>,<br />
uden at de blev andelshavere. Dette og sammenlægningen ville medføre<br />
et stort administrativt arbejde, herunder udarbejdelse af leverandøraftaler<br />
og af ændringer til vedtægterne for <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., inden<br />
det hele var på plads. Søren Moe ønskede oplysninger om, hvad omkostningerne<br />
ved sammenlægningen ville beløbe sig til, hvilket ikke<br />
kunne besvares på det tidspunkt.
Der blev orienteret om, at <strong>VEKO</strong> havde overskredet lånegrænsen<br />
i banken, og formanden havde i den anledning talt med Kai Reimers,<br />
Danske Bank, der havde sagt: ”Det var vist første gang i <strong>VEKO</strong>’s<br />
historie, så tag det roligt.” Banken havde altså fortsat tillid til <strong>VEKO</strong><br />
og dens ledelse.<br />
Debitorernes fordeling på rykkerklasser blev meget grundigt belyst<br />
af direktøren.<br />
Udviklingen i de andre <strong>kontoring</strong>e var utilfredsstillende, og det var<br />
oplyst at yderligere tre kunne købes. Der var kun få købere i markedet,<br />
fordi den fremherskende opfattelse var, at <strong>kontoring</strong>ene ville lukke af<br />
sig selv. Det er svært at tro, at kundemassen ikke ville have en rimelig<br />
værdi for de aktører, der købte op. En af de berørte <strong>kontoring</strong>e havde<br />
taget initiativ til et møde på højeste plan mellem center<strong>kontoring</strong>ene<br />
og <strong>VEKO</strong> for en rundbordssnak om <strong>kontoring</strong>enes fremtid. Alle havde<br />
givet tilsagn om at deltage.<br />
Birgitte Stenbjerre var udpeget til dirigent til den ekstraordinære<br />
generalforsamling den 5. april 2005, hvis formål var gennem vedtægtsændring<br />
at bane vejen for en fusion af de to selskaber. Formanden,<br />
Niels Pedersen, anførte blandt andet, at sammenlægningen ville medføre<br />
omkostningsbesparelser og tillige indebære skattemæssige fordele.<br />
Birger Brosbøl-Jensen redegjorde for den skattemæssige side af<br />
forslagene og oplyste herunder, at det i skattemæssig henseende var<br />
uhensigtsmæssigt at fortsætte med at drive aktiviteterne i to selskaber,<br />
fordi de ikke kunne sambeskattes. Han oplyste også, at de omkostninger,<br />
der var ved sammenlægningen, hurtigt ville være tjent ind gennem<br />
de opnåede omkostningsbesparelser. <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. blev det fortsættende<br />
selskab.<br />
Der blev tillige fremsat forslag til ændringer, der ville give <strong>VEKO</strong><br />
mulighed for at formidle kontosalg og yde edb-service til andre <strong>kontoring</strong>e.<br />
247
Begge forslag blev enstemmigt vedtaget og med alle stemmer.<br />
Allerede den 24. maj 2005 forelå de ændrede lånedokumenter fra<br />
Danske Bank til underskrift. Banken havde således godkendt sammenlægningen<br />
af de to virksomheder og deres aktiviteter i ét selskab.<br />
Formanden fremhævede det gode samarbejde med banken. Claus<br />
Bagger Jørgensen stillede spørgsmål til vilkårene, og Poul Christensen<br />
gav fyldige svar herpå.<br />
Herefter var budgetterne til drøftelse og godkendelse. Claus Bagger<br />
Jørgensen ønskede en begrundelse for, at der blev budgetteret med<br />
en omsætningsstigning på 15 % til 32 millioner kroner. Formanden,<br />
Niels Pedersen, henviste til budgetforudsætningerne og nævnte: Salg<br />
af 1.000 nye konti, forhøjelse af ”det automatiske kontomaksimum”<br />
fra 5.000 til 10.000 kroner, forhøjelse af kreditmaksimum fra 20.000<br />
til 30.000 kroner og tilgang af 20 nye leverandører.<br />
Birgitte Stenbjerre stillede spørgsmål til ”det automatiske kontomaksimum”<br />
og den risiko, det var forbundet med. Hertil oplyste Poul<br />
Christensen, at det beroede på, at kun godt 1 % af de konti, der var<br />
oprettet i efteråret og til jul 2003, var overført til inkasso.<br />
Nye lån blev fremtidig oprettet i <strong>VEKO</strong> a.m.b.a., og gamle lån blev<br />
overført fra FINANS i blokke.<br />
Det blev besluttet at udarbejde et notat om konsekvenserne ved<br />
låntagning ved fast rente, variabel rente, swap og option for derved<br />
at give bestyrelsesmedlemmerne et bedre værktøj ved beslutninger<br />
herom. Birger Brosbøl-Jensen spurgte bestyrelsen, om fokus var på<br />
sikkerhed eller på minimering af renteudgifterne. Niels Pedersen svarede,<br />
at sikkerheden skulle være på et acceptabelt niveau, og de øvrige<br />
bestyrelsesmedlemmer gav deres samtykke.<br />
248
Fald i tab på debitorer<br />
Jørgen Skovlund fratræder efter 21 år i <strong>VEKO</strong>’s<br />
bestyrelse<br />
2005/06 <strong>–</strong> 49. år.<br />
Pr. 1. juni 2005 blev indført ’fælles markedsføring’, hvor butikkerne<br />
skulle betale 1,85 % af deres <strong>VEKO</strong>- omsætning til fælles markedsføring<br />
med et minimumsbeløb på 500 kroner og et maksimum på 20.000<br />
kroner. Beløbene blev lagt i puljer, som andelshaverne kunne benytte<br />
til deltagelse i fælles reklame, og de indkomne beløb blev doblet op af<br />
<strong>VEKO</strong>, så det enkelte medlem kunne disponere det dobbelte af sin<br />
egen indbetaling. <strong>VEKO</strong>’s bidrag til denne ordning blev i 2006 ændret,<br />
så <strong>VEKO</strong>’s bidrag blev 50 %, minimum blev sat til 750 kroner og<br />
maksimum til 30.000 kroner.<br />
Emner som nye bestyrelsesmedlemmer blev nævnt og præliminært<br />
drøftet.<br />
Bestyrelsen havde udpeget advokat Birgitte Stenbjerre til dirigent<br />
ved den ordinære generalforsamling i september 2005, og hun konstaterede,<br />
at 31 andelshavere, der tilsammen repræsenterede 34 stemmer,<br />
var mødt op.<br />
Foranlediget af en forespørgsel efter gennemgangen af årsrapporten<br />
viste Birger Brosbøl-Jensen på en planche, at der var sket et ”væsentligt<br />
”fald i tab og hensættelser på debitorer siden 2000/01.”<br />
Efter 21 år i bestyrelsen ønskede Jørgen Skovlund at fratræde. Han<br />
vil især blive husket som idémanden bag <strong>VEKO</strong> FINANS og for sin<br />
professionelle indsats i bestyrelsen. Nyvalgt blev økonomidirektør<br />
John Tyrrestrup, der gennem sit nu tidligere virke i FDB har et indgående<br />
kendskab til andelsbevægelsen og virksomheders økonomiske<br />
forhold.<br />
249
250<br />
Bestyrelsen havde ønsket at høre medlemmernes indstilling til lør-<br />
dags- og søndagsåbent. En vejledende afstemning viste:<br />
At 20 medlemmer var for at holde åbent 1 søndag i de-<br />
cember.<br />
At 25 medlemmer var for at holde åbent 2 søndage i<br />
december.<br />
At 16 medlemmer var for at holde åbent 3 søndage i<br />
december.<br />
Man kunne konstatere, at der var sket et skred i holdningen til det at<br />
holde åbent længe i forhold til, da den første lange lørdag blev diskuteret.<br />
Andelshaverne havde sandsynligvis fundet ud af at organisere<br />
de meget lange åbningstider i forhold til arbejdstidens længde, og formentlig<br />
også at gøre det rentabelt.<br />
”Derefter udspandt sig en animeret debat om kataloger contra<br />
avisannoncer.” Det er klart, at der kunne være divergerende meninger,<br />
men der fandt jo en ’afstemning’ sted, hver gang <strong>VEKO</strong> indbød til<br />
deltagelse. Her var det let at konstatere, hvilken aktivitet der var den<br />
foretrukne.<br />
”Inden generalforsamlingen sluttede, holdt Jørgen Skovlund en<br />
tale, hvor han takkede for mange gode år i bestyrelsen. Talen blev<br />
mødt med applaus.”<br />
2005/06 <strong>–</strong> 49. år.<br />
Den 28. juni 2005 gav Poul Christensen udtryk for, at budgetterne var<br />
udarbejdede så korrekt, som det overhovedet kunne lade sig gøre uden<br />
’buffere’ af nogen art.<br />
Udkastet til årsrapport var genstand for mange spørgsmål, og<br />
Birger Brosbøl-Jensen fortalte, at der var nye bestemmelser i årsregnskabsloven<br />
vedrørende opgørelse af swaps, så udsving ikke længere<br />
skulle indgå i resultatopgørelsen, men skulle reguleres direkte over
egenkapitalen. For <strong>VEKO</strong> betød det, at man fremover ville undgå de<br />
store udsving i resultatet, som var en følge af udsving i værdien af<br />
swaps. Det er næppe for meget sagt, at driftsregnskabet fremover i<br />
højre grad ville afspejle det faktiske driftsresultat.<br />
Det blev besluttet at forhøje den kautionsforsikringspræmie, som<br />
FINANS betalte <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. (sidstnævnte kautionerede for førstnævntes<br />
kassekredit) fra 1 % til 2 %, for at være i overensstemmelse<br />
med de aktuelle markedsvilkår.<br />
Der udspandt sig herefter en debat om udbyttebetaling. Direktør<br />
Poul Christensen frygtede udhuling af egenkapitalen, og at banken<br />
direkte ville påtale, at der blev udbetalt udbytte i perioder, hvor der<br />
ikke blev tjent penge. Formand Niels Pedersen havde allerede talt med<br />
banken, der havde oplyst, at så længe soliditetsgraden var over 20 %,<br />
ville banken være tilfreds. Poul Christensen ville gerne, at der blev byttet<br />
om på den kontante udbetaling og hensættelsen til ”Egenkapital<br />
særkonto”, så hensættelsen blev på 4 % og udbetalingen på 2 %. Per<br />
Klitgaard konstaterede, at udbyttepolitikken var en balancegang mellem<br />
andelshaverne og banken. Søren Moe ville fastholde den model,<br />
der havde været benyttet de seneste år, og den blev vedtaget. Han gav<br />
endvidere udtryk for, at man skulle arbejde hen mod en soliditetsgrad<br />
på 25 %. Det skulle fremgå af bestyrelsens beretning, at <strong>VEKO</strong> skulle<br />
konsolideres. Ud over det forannævnte udbytte betaler <strong>VEKO</strong> løbende<br />
en form ’udbytte’ til andelshaverne ved at betale 5 % og 3 % rabat<br />
til kunderne på køb, der blev foretaget i medlemsbutikkerne.<br />
Også swap-aftaler blev genstand for belysning og indgående drøftelser,<br />
og det blev besluttet, at der kunne indgås swaps for beløb op<br />
til 90 % af <strong>VEKO</strong>’s bankengagement, når fastlagte vilkår var opfyldt.<br />
Det blev præciseret, at Poul Christensen alene var tegningsberettiget<br />
ved tegning af swaps, ligesom han blev ansvarlig for overvågning af<br />
renten. Det var og er den eneste operationelle løsning, så det var en<br />
251
god beslutning. Det må med overordentlig stor sikkerhed fastslås, at<br />
han helt klart var den, der var ’bedst klædt på’ til dette job!<br />
Søndagsåbent var til diskussion, men der blev ikke konkluderet.<br />
Det var og er et træls emne for detailhandlere at drøfte, men ’small<br />
retailing is not business, it is a way of living’.<br />
Den 16. august 2005 afsluttede bestyrelsen gennemgangen af årsrapporten<br />
og fik de sidste korrektioner på plads.<br />
Derudover var der indgående og lange drøftelser af eventuelt opkøb<br />
af en konkret og stor <strong>kontoring</strong>, der havde udbetalt af driftsfonden<br />
og derfor nu var i vanskeligheder. Det var helt naturligt en meget<br />
vanskelig beslutning at træffe, fordi andelshavernes interesse heri formentlig<br />
var til at overse. Jørgen Skovlund foreslog at spørge andelshaverne,<br />
der efter hans opfattelse ville gå med, hvis aktiviteten ville være<br />
overskudsgivende. Diskussionen drejede hurtigt ind på at købe kundekartoteket<br />
for derved at trække flere kunder ind på Vesterbrogade.<br />
Det blev besluttet meget hurtigt at søge yderligere oplysninger. Det er<br />
under alle omstændigheder rart at vide, hvad man sagde nej til.<br />
Under eventuelt blev det diskuteret at lade udmeldte medlemmers<br />
andele af driftsfonden der som bekendt ikke udloddes, så længe<br />
<strong>VEKO</strong> driver virksomhed placere på en anden konto i stedet for<br />
at fordele dem på tilbageværende andelshavere. Det var bestemt et<br />
dilemma, som afskrækkende eksempler havde sat yderligere i relief.<br />
Havde man her fundet løsningen?<br />
Der var uklarhed om, efter hvilke regler <strong>VEKO</strong> skulle beskattes.<br />
Skat ville diktere dette, men Birger Brosbøl-Jensen ville tilstræbe at<br />
påvirke beslutningen.<br />
Mændenes Hjem skulle være modtager af <strong>VEKO</strong>-legatet 2005.<br />
Den 17. november 2005 blev John Tyrrestrup indvalgt i bestyrelsen<br />
for <strong>VEKO</strong> FINANS A/S.<br />
Poul Christensen orienterede om, at alle nye medlemmer skulle<br />
252
indgå i aftalen om ti procents rabat (5 + 5 %). Det var således ikke mu-<br />
ligt at blive andelshaver uden at skulle yde rabat til <strong>VEKO</strong>-kunder.<br />
For første gang blev <strong>VEKO</strong>’s 50 års-jubilæum drøftet, og det<br />
blev af praktiske grunde overladt til direktøren at fremsætte forslag<br />
til, hvordan begivenheden skulle markeres, internt som eksternt.<br />
Formanden foreslog, at jubilæumsaktiviteterne blev finansieret ved<br />
salg at en portion afskrevne fordringer, så udgifterne ikke kom til at<br />
belaste driften.<br />
Der var blevet gennemført en imageundersøgelse, ”fordi vi mener,<br />
at vi har et godt produkt”. Forud for undersøgelsen havde lektor<br />
Torben Hansen, Copenhagen Business School, sammenlignet <strong>VEKO</strong>kortet<br />
”med en Skoda, en god bil, som ingen vil købe.”<br />
Claus Bagger Jørgensen havde foreslået, at der blev etableret en<br />
form for ERFA-grupper med 6-10 medlemmer i hver. Der blev arbejdet<br />
videre med denne opgave. Steen Pedersen foreslog, at der blev<br />
udarbejdet en ’juleguide’ om fordelene ved <strong>VEKO</strong>-kortet. Den skulle<br />
butikkerne lægge i poserne til de kunder, der ikke betalte med <strong>VEKO</strong>kort.<br />
Det var da til at overkomme for butikspersonalet sammenlignet<br />
med det at skulle overtale kunder til at oprette en <strong>VEKO</strong>-konto.<br />
Den 29. november 2005 var et bestyrelsesmøde helt helliget gennemgang<br />
af materiale vedrørende køb af en <strong>kontoring</strong>. <strong>VEKO</strong> var<br />
stadig interesseret, hvorfor der blev nedsat et forhandlingsudvalg, men<br />
det blev ikke <strong>VEKO</strong>, der fik muligheden.<br />
Den 28. februar 2006 var planerne om fejringen af <strong>VEKO</strong>’s 50-års<br />
jubilæum på dagsordenen, og direktøren fik godkendt sit oplæg.<br />
Dernæst blev det drøftet at forøge udlånene, da rabatordningen i<br />
forbindelse med kontokortsalget var ved at tære på <strong>VEKO</strong>’s økonomiske<br />
kræfter. Det kunne ske ved en ændring af kreditpolitikken. Claus<br />
Bagger Jørgensen foreslog, at lån, der var ydet efter de nye regler, blev<br />
markeret, og at bestyrelsen et par gange om året blev informeret om<br />
forløbet.<br />
253
254<br />
Forbrugerrådet havde anmeldt <strong>VEKO</strong> til politiet, uden at infor-<br />
mere herom. Birgitte Stenbjerre var af den opfattelse, at der ikke var<br />
nogen sag. Den drejede sig om, at <strong>VEKO</strong> havde givet oplysninger om<br />
årlige omkostninger i procent (ÅOP) efter fradrag af rabatter. Det<br />
er rigtigt, at loven påbyder, at ÅOP skal oplyses, men der er ingen<br />
anvisninger på, hvordan rabatter og slet ikke differentierede rabatter<br />
skal indgå i beregningerne. Hidtil var det blevet afvist, at ÅOP måtte<br />
udregnes efter skat. I den periode, hvor kunderne ikke betalte gebyrer<br />
i <strong>VEKO</strong>, havde det været en klar fordel, fordi alle de omkostninger<br />
(læs renter), som <strong>VEKO</strong>’s kunder betalte, var fradragsberettigede på<br />
selvangivelsen, i modsætning til de i størrelse og antal voksende gebyrer,<br />
som skulle betales andre steder.<br />
Den glidende sammenlægning af selskaberne gik efter planen.<br />
Der var indgået en 5-årig swap-aftale for 75 millioner kroner helt i<br />
overensstemmelse med de aftalte forudsætninger.<br />
Den 1. maj 2006 omdelte Birger Brosbøl-Jensen kopi af et brev fra<br />
Skat, hvori det kunne læses, at der endnu ikke var faldet en afgørelse<br />
om <strong>VEKO</strong>’s skattemæssige placering. Derfor ville debitorerne i forbindelse<br />
med selskabernes sammenlægning blive overdraget med et<br />
forbehold, så begge selskaber ville være frit stillet, såfremt kursen ville<br />
blive underkendt af Skat.<br />
Niels Pedersen går som bestyrelsesformand efter<br />
18 år på posten<br />
Søren Moe bliver ny formand<br />
Til den ordinære generalforsamling i oktober 2006 havde bestyrelsen<br />
udpeget advokat og bestyrelsesmedlem Birgitte Stenbjerre som dirigent,<br />
og hun konstaterede, at der var mødt 22 medlemmer, repræsenterende<br />
22 stemmer. Formanden Niels Erik Pedersen skulle for sidste
gang aflægge bestyrelsens beretning. Den var positiv over hele linjen.<br />
Denne sidste årsrapport var præget af ca. 30 % fremgang i omsætningen,<br />
idet omsætningen nåede 41 millioner kroner, og overskuddet<br />
efter skat var 2,5 millioner kroner. Egenkapitalen på 30 og balancen på<br />
130 millioner kroner. Det var meget flot.<br />
Niels Pedersen valgte at forlade bestyrelsen efter 21 års meget aktiv<br />
indsats for <strong>VEKO</strong>. Det er ikke for meget sagt, at han har været en helt<br />
enestående formand - i disse ords allerbedste betydning.<br />
Nyvalgt til bestyrelsen blev professor Torben Hansen, Instituttet<br />
for Afsætningsøkonomi ved Copenhagen Business School. Øvrige<br />
valg var genvalg.<br />
Niels Pedersens tale, hvori han takkede for mange gode år i <strong>VEKO</strong><br />
blev mødt med applaus.<br />
Det blev besluttet, at <strong>VEKO</strong> a.m.b.a. atter antog binavnet<br />
”Incassobureauet af 1960 a.m.b.a. (<strong>VEKO</strong> a.m.b.a.)”.<br />
Ved det efterfølgende, konstituerende bestyrelsesmøde blev Søren<br />
Moe valgt til formand, og Per Klitgaard indtog atter pladsen som<br />
næstformand efter tre års pause.<br />
2006/07 <strong>–</strong> 50. år.<br />
Ved bestyrelsesmøde senere i oktober 2006 forelå afklaring af <strong>VEKO</strong>’s<br />
fremtidige beskatningsforhold, der efter forholdene måtte betegnes<br />
som ’ikke utilfredsstillende’. Der var ros til Birger Brosbøl-Jensen for<br />
hans håndtering af skatteproblemerne. Der var dog stadig uafklarede<br />
problemer med hensyn til indkomstopgørelsen 2005/2006 og værdifastsættelserne<br />
ved sammenlægning til ét selskab.<br />
På baggrund af drøftelser omkring en center<strong>kontoring</strong> blev det<br />
konstateret, at <strong>VEKO</strong>’s idégrundlag og kerneområde skulle revurderes.<br />
Der var solgt en inkassoportefølje på ca. 6 millioner kroner til en<br />
acceptabel kurs, der ”skyldtes bl.a. at inkassoafdelingen har en meget<br />
255
fin behandling af og orden i deres portefølje, og samtlige tilbudsgi-<br />
vere udtrykte stor tilfredshed og havde megen ros efter de respektive<br />
gennemgange af porteføljen.” Der er flot efter den turbulens, som<br />
voldsomme tab havde forårsaget få år tidligere.<br />
Under drøftelser af markedsføringen fremførte John Tyrrestrup<br />
vigtigheden af at markedsføre <strong>VEKO</strong> over for butikkerne, og Thomas<br />
Jensen-Agerkilde af, at markedsføringen også skulle rette sig mod<br />
butikkernes personale. Torben Hansen var af den opfattelse, at det<br />
var området, der skulle markedsføres, så det var området, der tiltrak<br />
kunderne og ikke kortet. Det bliver i en meget kompleks opgave, der<br />
kræver mange ressourcer! Efter forslag fra Søren Moe blev der nedsat<br />
256<br />
Søren Moe, Bestyrelsformand siden 2006.
et ad hoc udvalg, der skulle komme med inspiration til markedsførin-<br />
gen.<br />
I januar 2007 var <strong>VEKO</strong>’s eventuelle IT-drift for 3 andre konto-<br />
ringe hovedtemaet. De havde alle et akut behov for at udskifte deres<br />
nuværende og fælles edb-servicebureau. Dette kunne kun tolkes som<br />
en kraftig indikation af, at <strong>VEKO</strong> havde valgt rigtigt, da man valgte at<br />
køre på eget anlæg. Et konkret tilbud til de tre <strong>kontoring</strong>e og risikoen<br />
herved blev drøftet. ”Søren Moe fastslog, at når vi er købmænd og vil<br />
tjene penge, så er der risiko forbundet hermed.”<br />
Ad hoc-udvalget vedrørende markedsføring havde afleveret en<br />
rapport og gav anledning til ”en god lang debat”.<br />
Poul Christensen oplyste, at det eventbureau, der var hyret til at<br />
arrangere underholdning i forbindelse med fødselsdagsfesten, meldte<br />
fra den 9. januar på grund af sygdom. Det var noget af et tilbageslag.<br />
Juleomsætningen havde været svagere end sidste år og svagere end<br />
budgetteret. Der var solgt 500 færre Julekort end i 2005. Det må man<br />
undre sig over på baggrund af, at <strong>VEKO</strong>-kortet havde det absolut<br />
bedste tilbud på markedet. ”Årsagen til dette er ukendt, men denne<br />
tendens har også vist sig i de andre <strong>kontoring</strong>e. Udlånene var derimod<br />
knap 10-11 millioner større end sidste år og 10 millioner større end<br />
budgettet akkumuleret for regnskabsåret”. Det må således konstateres,<br />
at det fortsat var nemmere at udlåne kontanter end at sælge kontokort,<br />
selv om de er meget attraktive.<br />
Poul Christensen kunne til slut oplyse, at Forbrugerombudsmanden<br />
ønskede et møde om ÅOP-beregningerne.<br />
257
<strong>VEKO</strong>’s 50 års fødselsdag fejres med stor festivitas<br />
det meste af året<br />
I anledning af <strong>VEKO</strong>’s 50 års fødselsdag vil vel nok det mest omfat-<br />
tende arrangement i <strong>VEKO</strong>’s historie blive gennemført i perioden 26.<br />
marts til 2. juni. arrangementet skal ikke her gennemgås i detaljer, blot<br />
nogle hovedtræk:<br />
Et væld af gode varetilbud til kunderne.<br />
En særlig fødselsdagskonto/kontokort.<br />
Stor fest for andelshavere med ledsagere i Wallmans.<br />
Intensiveret markedsføring af <strong>VEKO</strong> og butikkerne:<br />
• <strong>VEKO</strong> Fødselsdagskort.<br />
• Kataloger til 200.000 husstande, med i alt 500.000<br />
læsere.<br />
• Annoncer i 7 aviser rettet mod mere end 1 million<br />
læsere.<br />
• 15.000 breve til kunder.<br />
• TV-reklamer på TV2 Lorry med 1,5 million seere.<br />
• Internet-reklame.<br />
• Busreklame.<br />
• Butiksudsmykning.<br />
• Pressemeddelelser.<br />
• Flag til fortovene.<br />
• Events i massevis på Vesterbrogade, Gl. Kongevej<br />
og Værnedamsvej.<br />
258
Efterskrift<br />
Der foreligger ca. 330 mødereferater fra <strong>VEKO</strong>’s 50 års lange historie,<br />
hvilket vil sige, at bestyrelsen i gennemsnit har holdt møde mere end<br />
seks gange om året!<br />
Det er kendetegnede, at <strong>VEKO</strong> i løbet af de sidste 25 år ofte har<br />
befundet sig i kritiske situationer og megen turbulens. Lovgivernes,<br />
myndighedernes og pressens bevågenhed har ikke strøget virksomheden<br />
med hårene. Alligevel har <strong>VEKO</strong> aldrig været i økonomisk krise!<br />
Det er en meget flot præsteret. Årsagen hertil er, at den til enhver<br />
tid siddende bestyrelse, revision og direktion i tide har taget varsel af<br />
udviklingen, har gennemført de fornødne, og ofte meget dybtgående<br />
analyser, inden der blev truffet beslutninger, en gang imellem endda<br />
dristige. Der er tale om overordentligt solidt håndværk. Derfor kan<br />
<strong>VEKO</strong> fejre 50-års jubilæum. Det i sig selv er en helt enestående præstation.<br />
Det planlagte generationsskifte i bestyrelsen blev afsluttet ved den<br />
senest afholdte generalforsamling. Den nye generation af bestyrelsesmedlemmer<br />
har allerede vist, at de har evnerne og viljen til at føre<br />
<strong>VEKO</strong> videre. Det er en helt moderne virksomhed, der er klar til de<br />
nye udfordringer. Held & Lykke!<br />
50 års fødselsdagslogo.<br />
259
260
Bilag:<br />
1. <strong>VEKO</strong>’s formænd og næstformænd<br />
2. <strong>VEKO</strong>’s bestyrelsesmedlemmer<br />
3. <strong>VEKO</strong>’s revisorer og direktører<br />
4. Modtagere af <strong>VEKO</strong>’s Humørlegat/ <strong>VEKO</strong>-legatet<br />
5. <strong>VEKO</strong>’s andelshavere pr. 29. marts 2007<br />
261
Bilag 1: <strong>VEKO</strong>’s formænd og næstformænd<br />
Antal år<br />
2006/07<br />
2005/06<br />
2004/05<br />
2003/04<br />
2002/03<br />
2001/02<br />
2000/01<br />
1999/00<br />
1998/99<br />
1997/98<br />
1996/97<br />
1995/96<br />
1994/95<br />
1993/94<br />
1992/93<br />
1991/92<br />
1990/91<br />
1989/90<br />
1988/89<br />
1987/88<br />
1986/87<br />
1985-86<br />
1984-85<br />
1983-84<br />
1982-83<br />
1981-82<br />
1980-81<br />
1979-80<br />
1978-79<br />
1977-78<br />
1976-77<br />
1975-76<br />
1974-75<br />
1973-74<br />
1972-73<br />
1971-72<br />
1970-71<br />
1969-70<br />
1968-69<br />
1967-68<br />
1966-67<br />
1965-66<br />
1964-65<br />
1963-64<br />
1962-63<br />
1961-62<br />
1960-61<br />
1959-60<br />
1958-59<br />
1957-58<br />
262<br />
Formænd<br />
1 Fritz Carstens x x 2<br />
2 C.A. Winblad x x x x x x x x x x x x x x x x 16<br />
3 Folmer Jensen senior x x x x 4<br />
4 Finn Bjarne Jensen x x x x x x 6<br />
5 Victor Skjødt x x x x x x x 7<br />
6 Niels Pedersen x x x x x x x x x x x x x x 14<br />
7 Søren Moe x 1<br />
Næstformænd<br />
1 C.A. Winblad x x 2<br />
2 H.C.Hansen x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 16<br />
3 Finn Bjarne Jensen x 4<br />
4 Kaj Christensen x x 2<br />
5 Henning Folmer Jensen x x x 3<br />
6 Victor Skjødt x 1<br />
7 Bent Blaabjerg x x x x x 5<br />
8 Niels Pedersen x x 2<br />
9 Per Klitgaard x x x x x x x x x x x x 12<br />
10 Søren Moe x x x 3<br />
Antal år<br />
2006/07<br />
2005/06<br />
2004/05<br />
2003/04<br />
2002/03<br />
2001/02<br />
2000/01<br />
1999/00<br />
1998/99<br />
1997/98<br />
1996/97<br />
1995/96<br />
1994/95<br />
1993/94<br />
1992/93<br />
1991/92<br />
1990/91<br />
1989/90<br />
1988/89<br />
1987/88<br />
1986/87<br />
1985-86<br />
1984-85<br />
1983-84<br />
1982-83<br />
1981-82<br />
1980-81<br />
1979-80<br />
1978-79<br />
1977-78<br />
1976-77<br />
1975-76<br />
1974-75<br />
1973-74<br />
1972-73<br />
1971-72<br />
1970-71<br />
1969-70<br />
1968-69<br />
1967-68<br />
1966-67<br />
1965-66<br />
1964-65<br />
1963-64<br />
1962-63<br />
1961-62<br />
1960-61<br />
1959-60<br />
1958-59<br />
1957-58<br />
Bilag 1
Bilag 2: <strong>VEKO</strong>’s bestyrelsesmedlemmer<br />
Bestyrelsesmedlemmer<br />
1 Fritz Carstens x x 2<br />
2 Eigil Hansen x x x x x x x x x x x x x x x 15<br />
3 H.C. Hansen x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 22<br />
4 P. Thygesen Poulsen x x x x x x x x x x x x 12<br />
5 C.A. Winblad x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 19<br />
6 Kai Willesen x x x x x x x 7<br />
7 Folmer Jensen x x x x x x x x x x x x x x 14<br />
8 Henning Folmer Jensen x x x x x x x x x x x x x 13<br />
9 Allan Hansen x x x x x x x 7<br />
10 Henning Jensen x 1<br />
11 Terkel Lund-Nielsen x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 30<br />
12 Christa Ewers Petersen x x x 3<br />
13 Kai Christensen x x x x x 5<br />
14 Finn Bjarne Jensen x x x x x x x x x 9<br />
15 Bent Blåbjerg x x x x x x x x x x x 11<br />
16 H.C. Hansen x x x x 4<br />
17 Anny Holbæk x 1<br />
18 Victor Skjødt x x x x x x x x x x x 11<br />
19 Børge Frederiksen x x 2<br />
20 Alver Larsen x x x x x x x x x x x x x x x x 15<br />
21 Erik Dahl x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 19<br />
22 Jørgen Skovlund x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 21<br />
23 Steen Golman x x x x x x 6<br />
24 Niels Pedersen x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 21<br />
25 Per Klitgaard x x x x x x x x x x x x x x x x x 17<br />
26 Kurt Sindahl x 1<br />
27 Allan Zeuthen x x x x x x x x 8<br />
28 Finn Lysell x x x x x 5<br />
29 Søren Moe x x x x x x x 7<br />
30 Claus Bagger Jørgensen x x x x x 5<br />
31 Steen Nørager Pedersen x x x x 4<br />
32 Birgitte Stenbjerre x x x 3<br />
33 Thomas Jensen-Agerkilde x x x 3<br />
34 John Tyrrestrup x x 2<br />
35 Torben Hansen x 1<br />
Antal medlemmer 5 6 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 7 6 6 7 8 7 6 6 7 8 8 8 8 8 8 8 7 7 6 6 6 6 8 7 8 7 8 8 8 8 8 8 8<br />
Antal år<br />
2006/07<br />
2005/06<br />
2004/05<br />
2003/04<br />
2002/03<br />
2001/02<br />
2000/01<br />
1999/00<br />
1998/99<br />
1997/98<br />
1996/97<br />
1995/96<br />
1994/95<br />
1993/94<br />
1992/93<br />
1991/92<br />
1990/91<br />
1989/90<br />
1988/89<br />
1987/88<br />
1986/87<br />
1985-86<br />
1984-85<br />
1983-84<br />
1982-83<br />
1981-82<br />
1980-81<br />
1979-80<br />
1978-79<br />
1977-78<br />
1976-77<br />
1975-76<br />
1974-75<br />
1973-74<br />
1972-73<br />
1971-72<br />
1970-71<br />
1969-70<br />
1968-69<br />
1967-68<br />
1966-67<br />
1965-66<br />
1964-65<br />
1963-64<br />
1962-63<br />
1961-62<br />
1960-61<br />
1959-60<br />
1958-59<br />
1957-58<br />
Bilag 2<br />
263
Bilag 3: <strong>VEKO</strong>’s revisorer og direktører<br />
Antal år<br />
2006/07<br />
2005/06<br />
2004/05<br />
2003/04<br />
2002/03<br />
2001/02<br />
2000/01<br />
1999/00<br />
1998/99<br />
1997/98<br />
1996/97<br />
1995/96<br />
1994/95<br />
1993/94<br />
1992/93<br />
1991/92<br />
1990/91<br />
1989/90<br />
1988/89<br />
1987/88<br />
1986/87<br />
1985-86<br />
1984-85<br />
1983-84<br />
1982-83<br />
1981-82<br />
1980-81<br />
1979-80<br />
1978-79<br />
1977-78<br />
1976-77<br />
1975-76<br />
1974-75<br />
1973-74<br />
1972-73<br />
1971-72<br />
1970-71<br />
1969-70<br />
1968-69<br />
1967-68<br />
1966-67<br />
1965-66<br />
1964-65<br />
1963-64<br />
1962-63<br />
1961-62<br />
1960-61<br />
1959-60<br />
1958-59<br />
1957-58<br />
264<br />
Statsaut. revisorer<br />
1 A. Nørholm x x x x x x x x x 9<br />
2 Ib Agger Nielsen x x x x x x 6<br />
3 Mogens Rørslev x x x x x x x x x x x x x x 14<br />
4 B. Brosbøl-Jensen x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 28<br />
Direktører<br />
1 Niels H. Thomsen x x x 3<br />
2 Jørgen Lysdahl *) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 24<br />
3 Niels Erik Løgstrup x x x x x x x x x x x x x x x x 16<br />
4 Henning Seier x x 2<br />
5 Poul Christensen x x x x x x 6<br />
Antal år<br />
2006/07<br />
2005/06<br />
2004/05<br />
2003/04<br />
2002/03<br />
2001/02<br />
2000/01<br />
1999/00<br />
1998/99<br />
1997/98<br />
1996/97<br />
1995/96<br />
1994/95<br />
1993/94<br />
1992/93<br />
1991/92<br />
1990/91<br />
1989/90<br />
1988/89<br />
1987/88<br />
1986/87<br />
1985-86<br />
1984-85<br />
1983-84<br />
1982-83<br />
1981-82<br />
1980-81<br />
1979-80<br />
1978-79<br />
1977-78<br />
1976-77<br />
1975-76<br />
1974-75<br />
1973-74<br />
1972-73<br />
1971-72<br />
1970-71<br />
1969-70<br />
1968-69<br />
1967-68<br />
1966-67<br />
1965-66<br />
1964-65<br />
1963-64<br />
1962-63<br />
1961-62<br />
1960-61<br />
1959-60<br />
1958-59<br />
1957-58<br />
*) Jørgen Lysdahl var kontorchef og daglig leder i de første 10 år, derefter direktør.<br />
Bilag 3
Bilag 4: Modtagere af <strong>VEKO</strong>’s Humørlegat/<br />
<strong>VEKO</strong>-legatet<br />
Modtagere af <strong>VEKO</strong>-legatet<br />
Legatet blev oprettet i anledning af <strong>VEKO</strong>'s 25 års jubilæum i 1982.<br />
1982 Skuespilleren Poul Reichardt<br />
1983 Ikke uddelt<br />
1984 Overborgmester Egon Weidekamp<br />
1985 Robert Christensen, Værestedet Fisken<br />
1986 Fanny Troels Jensen, Formand for Vesterbro Lokalråd<br />
1987 Socialrådgiver Hanne Reintoft<br />
1988 Frihedsstøttens renovering<br />
1989 Politiets Uropatrulje<br />
1990 Tivoligarden<br />
1991 Frelsens Hær<br />
1992 Overborgmester Jens Kramer Mikkelsen<br />
1993 Direktør Niels-Jørgen Kaiser, Tivoli<br />
1994 KFUM's sociale arbejde på Vesterbro<br />
1995 Direktør og skuespiller Bent Mejding, Det Ny Teater<br />
1996 Vesterbros Ungdomsgaard<br />
1997<br />
Håndboldklubben Ajax 15.000 kr., FDF Vesterbro 5.000 kr.<br />
og 8. b klasse på Enghave Skole<br />
1998 Saxogaarden<br />
1999 Mødestedet for udlændinge og danskere<br />
2000 Værestedet Reden<br />
2001 Apostelkirken<br />
2002 Vesterbro Byfornyelsescenter<br />
2003 Ikke uddelt<br />
2004 Kristeligt Studenter-Settlement<br />
2005 Mændenes Hjem<br />
2006 Uddeles i Jubilæumsåret 2007<br />
2007 Adm. direktør Lars Liebst, Tivoli A/S<br />
Bilag 4<br />
265
5. <strong>VEKO</strong>’s andelshavere pr. 29. marts 2007<br />
Gardin-Madsen Gl. Kongevej 122 1850 Frederiksberg C<br />
Frakkedahl Vesterbrogade 39 1620 København V<br />
Skoringen Vesterbrogade 80-82 1620 København V<br />
Klarlund Guld & Ure Vesterbrogade 6D 1620 København V<br />
Matas Vesterbrogade Vesterbrogade 57 1620 København V<br />
Matas Værnedamsvej Værnedamsvej 6 1619 København V<br />
Aisens Ønskeskabe Gl. Kongevej 89 1850 Frederiksberg C<br />
Lysmesteren Minak Vesterbrogade 64 1620 København V<br />
Jupiter Cykler Gl. Kongevej 31 1610 København V<br />
Parfumeri Paris Vesterbrogade 18 1620 København V<br />
Musikhuset Aage Jensen<br />
Åbenrå 3 1119 København K<br />
Bombay Kurve Vesterbrogade 93 1620 København V<br />
NATURligvis Forst- og Jagthuset<br />
Gl. Kongevej 119 1850 Frederiksberg C<br />
Europcar/Pitzner Auto Gl. Kongevej 13 1610 København V<br />
Stuhr Men & Women Vesterbrogade 19 1620 København V<br />
Erwin Gl. Kongevej 131 1850 Frederiksberg C<br />
Ájour Vesterbrogade 30 1620 København V<br />
Amorin ApS Vesterbrogade 45 1620 København V<br />
Lous Farver & Tapeter Vesterbrogade 101 1620 København V<br />
Vesterbro Kontorforsyning<br />
Vesterbrogade 66 1620 København V<br />
Foto Dirk Vesterbrogade 4A 1612 København V<br />
Papegøje Centret Vesterbrogade 106 1620 København V<br />
Gundtoft Vesterbrogade 24-26 1620 København V<br />
Guldsmed Søbirk Vesterbrogade 46 1620 København V<br />
Annabell Vesterbrogade 18 1620 København V<br />
BR Legetøj Vesterbrogade 73 1620 København V<br />
Fona Radio A/S Vesterbrogade 62 1620 København V<br />
punkt1 Enghave Plads 2 1670 København V<br />
Thiele Briller Vesterbrogade 73B 1620 København V<br />
Synoptik A/S Vesterbrogade 46 1620 København V<br />
Sko Max Vesterbrogade 64 1620 København V<br />
Urania Cykler Gl. Kongevej 1 1610 København V<br />
Imerco Klitgaard Gl. Kongevej 114 1850 Frederiksberg C<br />
Engby Barnevogne Enghavevej 34 1674 København V<br />
West-House Vesterbrogade 50 1620 København V<br />
Danmark Sko Istedgade 80 1650 København V<br />
3 • Bjørne Tæpper Enghave Plads 10-12 1671 København V<br />
3 • Bjørne Farvehandel Enghave Plads 10-12 1671 København V<br />
Frisør Why Not Saxogade 6 1662 København V<br />
266
Therese Garn Vesterbrogade 75 1620 København V<br />
Skin Center Vesterbrogade 17 1620 København V<br />
Cash & Carry Cykler Vesterbrogade 60 1620 København V<br />
Plakat Shop Vesterbrogade 71 1620 København V<br />
L’age D’or Vesterbrogade 20 1620 København V<br />
Al-Kabani Vesterbrogade 71 1620 København V<br />
Kleins Boghandel Gl. Kongevej 125 1850 Frederiksberg C<br />
Sportigan Vesterbrogade 54 1620 København V<br />
Unisport Fodboldshop Vesterbrogade 4 1620 København V<br />
Karl Smart Værnedamsvej 11 1819 Frederiksberg C<br />
Trés Bien Værnedamsvej 4A 1619 København V<br />
Trendy Shoes Vesterbrogade 35 1620 København V<br />
Saint Tropez Vesterbrogade 41 1620 København V<br />
Erik Hvelplund Vesterbrogade 1 1620 København V<br />
Erik Hvelplund Scandic Copenhagen Hotel<br />
Vester Søgade 6 1601 København V<br />
Absalon Legekæden Vesterbrogade 81 1620 København V<br />
Spicy Modetøj Vesterbrogade 73B 1620 København V<br />
IDÉ Møbler Gl. Kongevej 25-27 1610 København V<br />
Sportmaster Vesterbrogade 12-14 1620 København V<br />
FolkeFerie.dk Gl. Kongevej 33 1610 København V<br />
Jysk Vesterbrogade 65 1620 København V<br />
New China Trading Gl. Kongevej 133 1850 Frederiksberg C<br />
Blue Tapper Vesterbrogade 57 1620 København V<br />
Butik Jes Pors Gl. Kongevej 94A 1850 Frederiksberg C<br />
Liberty Gl. Kongevej 135 1850 Frederiksberg C<br />
The Body Shop Hovedbanegårdens Shoppingcenter<br />
Butik 17 1570 København V<br />
Renata Christensen Gl. Kongevej 33A 1610 København V<br />
Sadolin Farveland Vesterbrogade 131 1620 København V<br />
Sound Station Gl. Kongevej 94 1850 Frederiksberg C<br />
Plantehallen Gl. Kongevej 174 1850 Frederiksberg C<br />
Vagabondos Vesterbrogade 70 1620 København V<br />
Golden Bamboo Vesterbrogade 41 1620 København V<br />
Trævarefabrikernes Udsalg<br />
Vesterbrogade 99 1620 København V<br />
Philosophy Blues Original<br />
Vesterbrogade 30 1620 København V<br />
Vero Moda Vesterbrogade 28 1620 København V<br />
Vero Moda Gl. Kongevej 164 1850 Frederiksberg C<br />
Vibeke Stender Ure & Guld<br />
Vesterbrogade 73B 1620 København V<br />
Charlotte Duus Gl. Kongevej 130 1850 Frederiksberg C<br />
BilXperten KBH Falkoner Allé 122 2000 Frederiksberg<br />
Pehrssons Skohus Vesterbrogade 31 1620 København V<br />
267
Restaurant Ankara Vesterbrogade 35 1620 København V<br />
Jackie Vesterbrogade 1B 1620 København V<br />
Jackie Woman Vesterbrogade 1A 1620 København V<br />
Glarmester Worm A/S Gasværksvej 12 1656 København V<br />
Les Cadeaux Vesterbrogade 15 1620 København V<br />
Matas Vesterport Vester Farimagsgade 9 1606 København V<br />
Anfora/Skjold Burne Vinhandel<br />
Vesterbrogade 57 1620 København V<br />
Juul’s Vin og Spiritus A/S<br />
Værnedamsvej 15 1819 Frederiksberg C<br />
Boldklubben Frem A/S Julius Andersens Vej 7 2450 København SV<br />
Change Vesterbrogade 52 1620 København V<br />
Kop & Kande Gl. Kongevej 86A 1850 Frederiksberg C<br />
SYPUS Garn Enghavevej 68 1674 København V<br />
Blomstertorvet Vesterbrogade 61 1620 København V<br />
Cafe Obelix Vesterbrogade 53 1620 København V<br />
Slagter Kalmars Eftf. Enghavevej 56-58 1674 København V<br />
Malvin Interiør & Design<br />
Gl. Kongevej 171 1850 Frederiksberg C<br />
Bagus Tullinsgade 4 1618 København V<br />
Kingfish Scuba Diving Tullinsgade 3 1618 København V<br />
Viggo’s Cykler Valdemarsgade 57, st. 1665 København V<br />
Viggo’s Cykler Istedgade 114 1650 København V<br />
Boutique Nicka Gl. Kongevej 137A 1850 Frederiksberg C<br />
Københavns Trafikskole ApS<br />
Istedgade 101 1650 København V<br />
GLADE BØRN Gammel Kongevej 171 1850 Frederiksberg C<br />
Sten Golman Vester Voldgade 6-8 1552 København V<br />
Madam My Gl. Kongevej 85 1850 Frederiksberg C<br />
Guldsmed Jens Dam Vester Voldgade 8 1552 København V<br />
Restaurant Ankara Vesterbrogade 96 1620 København V<br />
Ankara Bøfhus Vesterbrogade 39 1620 København V<br />
Sun Tan Frisøren v/Sophia Marott Holm<br />
Vesterbrogade 83 1620 København V<br />
Matas Industriens Hus Vesterbrogade 1A 1620 København V<br />
Fleur Bodywear Gl. Kongevej 101 1850 Frederiksberg C<br />
Tøjeksperten Gl. Kongevej 110 1850 Frederiksberg C<br />
Kult Mode Vesterbrogade 37 1620 København V<br />
Galleri Stig Sander Gl. Kongevej 82 1850 Frederiksberg C<br />
Flügger Farver Gl. Kongevej 148 1850 Frederiksberg C<br />
Qura Pile Allé 15 2000 Frederiksberg<br />
Lædervarekælderen Vesterbrogade 79 1620 København V<br />
MCM - Miss Morgan Vesterbrogade 41E 1620 København V<br />
Hemtex Vesterbrogade 67 1620 København V<br />
Café André Citroën Vesterbrogade 58 1620 København V<br />
268
Frisør Jenny Vesterbrogade 92 1620 København V<br />
Sevenfourseven Gammel Kongevej 87 1850 Frederiksberg C<br />
Sevenfourseven Værnedamsvej 11 1819 Frederiksberg C<br />
PhotoCare Vesterbrogade 61 1620 København V<br />
HOVSA Fotovideo Gl. Kongevej 85 1850 Frederiksberg C<br />
Copenhagen Streetwear<br />
Vesterbrogade 71 1620 København V<br />
Sonofon Vesterbrogade<br />
Vesterbrogade 72 1620 København V<br />
Klinik for fodterapi Vesterbrogade 145 1620 København V<br />
ES-Motor Ingerslevsgade 80-100 1705 København V<br />
Wolthers Briller Vesterbrogade 50 1620 København V<br />
Frisør Aurbakken Skydebanegade 50 1709 København V<br />
VILA Vesterbrogade 18 1620 København V<br />
Shoes and the City Gl. Kongevej 85 1850 Frederiksberg C<br />
ROBB Copenhagen Vesterbrogade 35 1620 København V<br />
ZIZZI Vesterbrogade 38 1620 København V<br />
SKOP DIN TØJMAND Gl. Kongevej 164 1850 Frederiksberg C<br />
Flügger Farver Ny Carlsberg Vej 5-7 1760 København V<br />
Tante T ApS Victoriagade 6 1655 København V<br />
AntiKvit Valdemarsgade 34 1665 København V<br />
Restaurant Hos Svigermor<br />
Gl. Kongevej 74D 1850 Frederiksberg C<br />
Songerie Lingerie Kingosgade 2 1623 København V<br />
WB Vesterbrogade 107 C 1620 København V<br />
Body De Luxe Skt. Jørgens Alle 3 1615 København V<br />
Kyoto Istedgade 124 1650 København V<br />
Heiberg’s Hemmeligheder<br />
Enghavevej 1 1674 København V<br />
Hair & Beauty Design Vesterbrogade 54 1620 København V<br />
Bingo Foto Frederiksberg/Vesterbro<br />
Værnedamsvej 1 1819 Frederiksberg C<br />
Christian Kouyoumdjian<br />
Gammel Kongevej 108 1850 Frederiksberg C<br />
Helsemin A/S Vesterbrogade 6 D 1620 København V<br />
269