Kommuneplan 2004
Kommuneplan 2004
Kommuneplan 2004
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kommuneplan</strong> <strong>2004</strong><br />
Juni 2005
FORORD<br />
<strong>Kommuneplan</strong>en er det vigtigste plandokument i kommunen og har stor<br />
betydning for både borgere, virksomheder og gæster i byen.<br />
I kommuneplanen fastlægges de overordnede rammer for kommunens<br />
udvikling. Planen tager udgangspunkt i de tidligere af Kommunalbestyrelsen<br />
fastsatte visioner for udviklingen frem til år 2010 som er blevet moderniseret<br />
og sprogligt redigeret, men i øvrigt ikke ændret. <strong>Kommuneplan</strong>en<br />
bygger endvidere på den i 2003 vedtagne Planstrategi og strategi<br />
for bæredygtig udvikling.<br />
Hovedvisionen er fortsat, at Frederiksberg skal være en overskuelig, ren<br />
og sikker by at bo og færdes i for både børn og voksne. Byen skal have<br />
varierede områder, der imødekommer alle typer boligbehov og behovet for<br />
grønne og rene nærmiljøer.<br />
Frederiksberg er også en pulserende storby fuld af liv med 92.000 indbyggere<br />
i alle aldre. Borgerne tager aktivt del i byens liv, som det udfolder sig<br />
i handelslivet, servicevirksomhederne og på uddannelsesstederne og i det<br />
varierede idræts- og kulturliv.<br />
Frederiksberg har hurtige, effektive og miljøvenlige kollektive trafikforbindelser<br />
med bl.a. Metro og Ringbane samt et veludbygget differentieret og<br />
sikkert vejnet. Frederiksberg satser ligeledes på et velfungerende og sikkert<br />
cykelstisystem.<br />
Kommunen har et aktivt og internationalt orienteret erhvervsliv, der på en<br />
række områder nyder godt af et moderne og udbygget samarbejde mellem<br />
offentlig og privat virksomhed.<br />
Frederiksberg er en attraktiv uddannelsesby med mange uddannelsestilbud,<br />
og er nu blevet en af landets største universitetsbyer.<br />
Frederiksberg indgår samtidig i et regionalt samarbejde i Hovedstadsområdet<br />
og Øresundsregionen, hvor Frederiksberg spiller en væsentlig rolle i<br />
udviklingen.<br />
Mads Lebech<br />
Borgmester<br />
1
2<br />
INDHOLD<br />
INDLEDNING 3<br />
VISIONERNE FOR FREDERIKSBERG 5<br />
HOVEDSTRUKTUR & REDEGØRELSE 15<br />
Frederiksberg - en vigtig del af Hovedstadsregionen ..................................... 17<br />
Redegørelse .......................................................................................... 18<br />
Byudvikling og lokalisering ....................................................................... 20<br />
Redegørelse .......................................................................................... 23<br />
Boligbyen ............................................................................................... 25<br />
Redegørelse .......................................................................................... 28<br />
Uddannelsesbyen .................................................................................... 31<br />
Redegørelse .......................................................................................... 33<br />
Den grønne by ........................................................................................ 34<br />
Redegørelse .......................................................................................... 36<br />
Byen rum og arkitektur ............................................................................ 38<br />
Redegørelse .......................................................................................... 40<br />
Trafikken ................................................................................................ 43<br />
Redegørelse .......................................................................................... 46<br />
Erhvervene............................................................................................. 48<br />
Redegørelse .......................................................................................... 50<br />
Detailhandelen ........................................................................................ 51<br />
Redegørelse .......................................................................................... 53<br />
Miljøet ................................................................................................... 55<br />
Redegørelse .......................................................................................... 57<br />
Befolkningen og den offentlige service ........................................................ 59<br />
Redegørelse .......................................................................................... 63<br />
RAMMER FOR LOKALPLANLÆGNINGEN 69<br />
Indledning .............................................................................................. 71<br />
GENERELLE RAMMEBESTEMMELSER .......................................................... 73<br />
RAMMEBESTEMMELSER FOR ENKELTOMRÅDER I KVARTERERNE .................... 77<br />
Det centrale Frederiksberg ....................................................................... 79<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ............................. 80<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................... 83<br />
Kvarteret syd for Peter Bangs Vej .............................................................. 87<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ............................. 88<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................... 90<br />
Kvarteret omkring Flintholm ..................................................................... 95<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ............................. 96<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................... 98<br />
Kvarteret omkring Femte Juni Plads og Fuglebakken .................................. 103<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ........................... 104<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................. 106<br />
Kvarteret omkring Kronprinsesse Sofies Vej og Svømmehallen .................... 113<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ........................... 114<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................. 116<br />
Kvarteret nord for Gammel Kongevej ....................................................... 121<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ........................... 122<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................. 124<br />
Kvarteret syd for Gammel Kongevej ......................................................... 131<br />
Kvarterets delområder og bevaringsværdige bebyggelse ........................... 132<br />
Rammer for lokalplanlægningen i kvarteret ............................................. 134<br />
KORTBILAG - Frederiksberg Kommune - Rammer for lokalplanlægningen
INDLEDNING<br />
<strong>Kommuneplan</strong>ens opbygning<br />
<strong>Kommuneplan</strong>en indeholder indledningsvis et afsnit om Visionerne for Frederiksberg,<br />
som har ligget til grund for kommuneplanlægningen.<br />
Visionerne udgøres af en hovedvision for den helt overordnede udvikling<br />
af Frederiksberg Kommune samt delvisioner for en lang række områder,<br />
der tilsammen dækker hele spektret af kommunens virksomhed.<br />
Visionerne for de forskellige områder er beskrevet som:<br />
- hvordan Kommunalbestyrelsen ønsker at borgerne/brugerne skal opleve<br />
området i 2010, og<br />
- hvordan de kommunale ydelser på området er i 2010.<br />
<strong>Kommuneplan</strong>en består af to hovedafsnit: HOVEDSTRUKTUR & REDEGØ-<br />
RELSE samt RAMMER FOR LOKALPLANLÆGNINGEN.<br />
HOVEDSTRUKTUREN indeholder kommunalbestyrelsens mål og retningslinier<br />
for kommunens udvikling, ligesom der er givet en REDEGØRELSE for<br />
forudsætningerne.<br />
RAMMER FOR LOKALPLANLÆGNINGEN - udgøres dels af generelle rammebestemmelser<br />
dels af rammebestemmelser for enkeltområderne i kvartererne<br />
på Frederiksberg.<br />
De enkelte kvartersafsnit indledes med en overordnet beskrivelse af kvarteret.<br />
Herefter gives en redegørelse for kvarterets delområder. Endvidere<br />
er kvarterets fredede og bevaringsværdige bygninger udpeget.<br />
<strong>Kommuneplan</strong>ens tilblivelse<br />
I slutningen af 2002 besluttede Kommunalbestyrelsen at påbegynde processen<br />
med udarbejdelse af en ny kommuneplan til afløsning af <strong>Kommuneplan</strong><br />
1997.<br />
Planstrategi og strategi for bæredygtig udvikling<br />
Som det første skridt af processen offentliggjorde Kommunalbestyrelsen i<br />
foråret 2003 sin Planstrategi og strategi for bæredygtig udvikling - omhandlende<br />
tretten temaer.<br />
Strategien var genstand for en offentlig debat fra 8. april til 3. juni 2003.<br />
I løbet af debatperioden blev der afholdt tre temamøder: Frederiksberg -<br />
uddannelsesby, Boligerne på Frederiksberg samt Miljøet og Agenda 21.<br />
Efter den offentlige debat blev strategien i december 2003 vedtaget med<br />
enkelte ændringer.<br />
Forslag til kommuneplan<br />
Med udgangspunkt i planstrategien blev der udarbejdet et forslag til<br />
<strong>Kommuneplan</strong> <strong>2004</strong>.<br />
<strong>Kommuneplan</strong>forslaget blev fra 17. november <strong>2004</strong> – 1. februar 2005<br />
fremlagt i offentlig høring – herunder præsenteret på et borgermøde den<br />
20. januar 2005. Kommunen modtog i høringsperioden 25 skriftlige høringssvar,<br />
ligesom der på borgermødet blev fremsat en lang række synspunkter.<br />
Et forslag om ændring af anvendelsesbestemmelserne for to ejendomme<br />
på Roskildevej fra erhvervs- til boligområde blev sendt i nabohøring<br />
blandt de berørte parter fra 18. april – 3. maj 2005. I den forbindelse<br />
modtog kommunen 6 høringssvar.<br />
Efterfølgende er der foretaget en vurdering af de samlede indsigelser, ændringsforslag<br />
og bemærkninger, hvoraf en række har givet anledning til<br />
ændringer og tilføjelser i forhold til kommuneplanforslaget.<br />
<strong>Kommuneplan</strong> <strong>2004</strong><br />
<strong>Kommuneplan</strong> <strong>2004</strong> er vedtaget af Frederiksberg Kommunalbestyrelse<br />
den 13. juni 2005.<br />
3
VISIONERNE FOR FREDERIKSBERG<br />
5
VISION 2010<br />
<strong>Kommuneplan</strong> <strong>2004</strong> tager udgangspunkt i følgende visioner for udviklingen<br />
frem til år 2010.<br />
HOVEDVISION<br />
Frederiksberg er overskuelig, ren og sikker at bo og færdes i for både<br />
børn og voksne. Byen har varierede områder, der imødekommer alle typer<br />
boligbehov og behov for grønne og rene nærmiljøer, hvor der lægges<br />
vægt på “det grønne byrum” samt bæredygtig ressourceanvendelse.<br />
Frederiksberg er en foregangskommune med lav skat, god service og individuelt<br />
tilpassede ydelser. Der er nem og hurtig adgang for den enkelte<br />
borger til dialog med det politiske niveau. Kommunens tilbud er motiverende<br />
og udviklende. De tilrettelægges i dialog med brugerne efter princippet<br />
“hjælp til selvhjælp”. Der er respekt over for borgernes behov og<br />
ønsker, der er social tryghed og plads til alle. Brugerne har ligeledes indflydelse<br />
f.eks. gennem foreninger og brugerbestyrelser.<br />
Frederiksberg er også en pulserende storby fuld af liv med 92.000 borgere<br />
i alle aldre. Borgerne tager aktivt del i byens liv, som det udfolder sig i<br />
handelslivet, servicevirksomhederne og på uddannelsesstederne og i det<br />
varierede idræts- og kulturliv.<br />
Frederiksberg har hurtige, effektive og miljøvenlige kollektive trafikforbindelser<br />
med bl.a. Metro samt et veludbygget differentieret og sikkert<br />
vejnet, der blandt andet leder den tunge, gennemkørende trafik<br />
uden om kommunen. Frederiksberg har ligeledes et velfungerende og<br />
sikkert cykelstisystem.<br />
Frederiksberg Kommune har et differentieret tilbud af veldefinerede kommunale<br />
ydelser. Tilbuddene er baseret på tidlig indsats, sammenhæng<br />
og koordinering, samt borgernes frihed til at vælge mellem private og<br />
offentlige tilbud.<br />
Borgerne kan nemt og overskueligt gennem servicedeklarationer mv. orientere<br />
sig om kommunens ydelser og kvalitet. Opgaverne løses i en decentral<br />
og serviceorienteret organisation, hvor medarbejderne er inddraget<br />
for at skabe god kvalitet. Ydelserne leveres på basis af kontrakter,<br />
hvor de er bedst og billigst.<br />
Kommunen har et aktivt og internationalt orienteret erhvervsliv, der på en<br />
række områder nyder godt af et moderne og udbygget samarbejde mellem<br />
offentlig og privat virksomhed. Liberale erhverv, handel, service og<br />
turisme styrkes for sammen med uddannelsesinstitutionerne og de kulturelle<br />
institutioner at skabe flere attraktive arbejdspladser. Frederiksberg<br />
er en attraktiv uddannelsesby med mange uddannelsestilbud og er<br />
en af landets største universitetsbyer.<br />
Frederiksberg Kommune indgår i et regionalt samarbejde i hovedstadsområdet<br />
og Øresundsregionen, hvor Frederiksberg Kommune spiller en væsentlig<br />
rolle for at definere de fælles opgaver til gavn for regionen og<br />
kommunens borgere.<br />
Visioner<br />
7
8<br />
FREDERIKSBERG VOR FÆLLES BY<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Integreret i boligbyen Frederiksberg oplever borgere i alle aldre grønne<br />
områder og trafiksikre pladser til udadvendte aktiviteter og leg.<br />
Borgerne udtrykker stor tilfredshed med den fortsatte byfornyelse og den<br />
bygningsmæssige omsorg for de enkelte kvarterers særlige “sjæl”.<br />
Borgerne oplever et grønt og sikkert vejnet samt en god og sikker adskillelse<br />
af de forskellige trafikformer.<br />
Borgerne oplever, at det er attraktivt at benytte kollektiv trafik og cykel,<br />
men at der samtidig tages hensyn til privatbilister.<br />
Byøkologi er en naturlig del af Frederiksberg.<br />
Byen opleves af borgere og besøgende som ren og velholdt.<br />
Kommunens redningsberedskab er i top.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Der er helhedsorienteret planlægning for de enkelte bykvarterer, så alle<br />
aspekter af “livskvalitet på Frederiksberg” er integreret. De smukke<br />
grønne alléer, husfacader og gårdmiljøer med aktivitetsarealer er kædet<br />
sammen i et æstetisk hele.<br />
Kommunen oplyser borgere og virksomheder om måder til at mindske<br />
miljøbelastningen og skaber overblik og sammenhæng i miljøindsatsen.<br />
Kommunens egen miljøbelastning er så lille som praktisk muligt, hvilket<br />
sikres gennem grønne regnskaber og grønne budgetter.<br />
Der er tilstrækkeligt med parkeringspladser - og flere af disse er underjordiske.<br />
DAGTILBUD TIL 0-5 ÅRIGE<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Borgerne oplever, at institutionerne i Frederiksberg Kommune er fleksible,<br />
kvalitetsprægede - og med et pædagogisk indhold, der udvikles i tæt<br />
dialog med forældrene, og som opfylder børnenes behov og ønsker.<br />
Der satses på stor voksenkontakt, økologisk mad og gode pladsforhold.<br />
Forældrene har valgfrihed mellem private og kommunale tilbud samt mulighed<br />
for selv at tage initiativ til individuelle pasningsformer.<br />
Forældrene oplever, at børnene ved skolestart har et nuanceret sprog, en<br />
naturlig nysgerrighed og har let ved at samarbejde med andre, i det<br />
hele er parate til at starte i skolen.<br />
Frederiksberg Kommune vil lade forældrenes og børnenes ønsker og behov<br />
udvikle området.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Kommunens institutioner har et højt service- og kvalitetsniveau med bl.a.<br />
fleksible åbningstider og et pædagogisk indhold, der er planlagt efter<br />
børnenes udviklingstrin, og med gode fysiske rammer.<br />
Der er pasningsgaranti (fra barselsorlovens udløb).<br />
Det er muligt at benytte kommunens institutioner fleksibelt.<br />
Anvisningsreglerne er klare og forståelige, fleksible og retfærdige.<br />
Der skal samarbejdes mellem institutioner og folkeskolen, så man bedst<br />
muligt sikrer skoleparatheden hos barnet (og gennem leg forsøger at<br />
forberede barnet på den kommende „tilværelse“ som elev).<br />
FAMILIER MED SÆRLIGE BEHOV<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Man oplever stadigt stærkere rammer omkring et familieliv, hvor boligen<br />
og de nære omgivelser giver basis for udfoldelse og trivsel.<br />
Alle unge oplever, at der er uddannelse og arbejde.<br />
Visioner
På Frederiksberg er der et socialt medansvar for de svage grupper.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Der er mange fleksible tilbud i nærmiljøet til familier med behov for støtte<br />
og hjælp.<br />
Vi hjælper børnene i deres nærmiljø.<br />
Der gribes konsekvent og hurtigt ind i alvorlige sager.<br />
Folkeskolens tilbud rummer alle eleverne.<br />
Støtte og hjælp tilstræber at holde eleverne i normalklasserne.<br />
Støtte og hjælp leveres i videst mulig omfang i samarbejde med forældrene.<br />
SKOLER<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
I skolen gøres eleven bevidst om egne muligheder gennem udfordringer,<br />
der står mål med elevens potentiale, så den enkelte elev får en optimal<br />
udvikling.<br />
Forældrene og børnene giver udtryk for, at børnene er glade for at gå i<br />
skole, at de lærer noget, som de har brug for, og at de har lyst til at<br />
lære mere, ligesom forældrene oplever, at det, børnene lærer, er relevant.<br />
Skolen støtter forældrene i at opdrage og inspirere børnene til at dyrke<br />
deres individuelle talenter, så deres personlige egenskaber understøttes,<br />
og deres alsidige udvikling fremmes.<br />
Elever og deres forældre mærker, at eleverne i folkeskolen får den ballast<br />
- vidensmæssigt, personligt og socialt - som er nødvendig for, at de kan<br />
og vil fortsætte deres uddannelsesforløb. Hermed lægges grunden til et<br />
indholdsrigt voksenliv, og der sættes bredere fokus på hele læseindsatsen<br />
og elevernes læsefærdigheder.<br />
De unge, der forlader skolerne i Frederiksberg Kommune, er aktive i<br />
samfundsdebatten og i det demokratiske liv.<br />
Omverdenen oplever, at de unge har lært det i skolen, som er relevant for<br />
deres videre uddannelsesforløb og erhvervsvalg. De er stabile, kreative,<br />
og de kan samarbejde. De er kritiske på en god og konstruktiv måde.<br />
Forældrene oplever, at skolebestyrelsens arbejde giver dem reel indflydelse<br />
på skolens politik, og at deres arbejde respekteres af både lærere<br />
og politikere.<br />
Eleverne er i stand til at anvende it som et naturligt redskab i læringsprocessen,<br />
samtidig med at de er i stand til at sortere i mængden af informationer.<br />
Eleverne har, når de forlader skolen, opnået et kendskab til engelsk, som<br />
gør dem i stand til at anvende sproget i samtale og faglige sammenhænge.<br />
Når eleverne forlader skolen, er de bevidste om den kulturarv, de er en<br />
del af. De har opnået forståelse for betydningen af at være borger i et<br />
demokratisk samfund og fået indsigt i samfundets normer.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Frederiksberg kommunes skoler tilbyder for de første 6 år såvel undervisning<br />
som pasning og fritidsaktiviteter i et fuldt forløb. Der lægges vægt<br />
på barnets udvikling, såvel fagligt, kreativt som socialt.<br />
Herefter tilbyder skolerne undervisning, hvor der lægges vægt på det individuelle<br />
og det faglige, hvor læreren i høj grad fungerer som konsulent<br />
og inspirator, og hvor moderne elektroniske værktøjer indgår helt naturligt.<br />
Skolen er fuld af aktiviteter hele dagen med mulighed for lektiehjælp og<br />
undervisningsrelaterede aktiviteter.<br />
Visioner<br />
9
10<br />
GYMNASIER OG HF<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
95 % af alle unge har gennemgået en ungdomsuddannelse.<br />
Gymnasier/HF samt EGU og Ungdomsskolen indgår i et samlet system af<br />
almene og faglige ungdomsuddannelser.<br />
Uddannelserne fremstår med høj faglig standard. Undervisningen giver et<br />
godt grundlag for de unges videre uddannelse og for deres deltagelse i<br />
samfundslivet og erhvervslivet.<br />
HF fremstår tillige som et uddannelsestilbud til de, der ikke som helt unge<br />
fik en almen uddannelse på gymnasialt niveau.<br />
It er en integreret del af undervisningen.<br />
Studievejledningen sikrer i høj grad, at elevernes valg af uddannelse er<br />
det rigtige.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Frederiksberg tilbyder en bred vifte af gymnasie- og HF-undervisning i<br />
skoler, der tillige fungerer som kulturinstitutioner i lokalområdet.<br />
EGU tilbyder en undervisning, der sikrer den unge personlige, faglige og<br />
sociale kvalifikationer.<br />
Ungdomsskolens tilbud er tilpasset det stigende antal unge.<br />
VOKSENUNDERVISNING<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Den enkelte borger tager medansvar for sin egen efteruddannelse og videreuddannelse.<br />
Borgerne oplever et bredt og fleksibelt udbud af såvel formelle som alment<br />
dannende voksen- og efteruddannelse.<br />
Uddannelsesudbuddet er præget af kvalitet og høj omstillingsparathed, så<br />
nye behov hurtigt kan dækkes.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Gennem vejledning og information sikres borgerne mulighed for overblik<br />
og valgfrihed.<br />
Gennem et bredt skolesamarbejde sikres koordination af uddannelses- og<br />
kursusaktiviteterne samt mulighed for borgerne til at kunne sammensætte<br />
deres uddannelses- og kursusforløb på tværs af institutioner og<br />
kursusudbydere.<br />
SUNDHED<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Børn, unge og voksne har relevant viden om og motivation vedr. sygdomsforebyggelse<br />
og sundhedsfremme, der medfører, at de tager reelt<br />
ansvar for egen livssituation.<br />
På behandlingsområdet opleves sundhedsmæssig service med høj kvalitet,<br />
som er let tilgængelig i nærmiljøet.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Der foreligger en planlægning med målrettede forebyggelses- og behandlingstilbud<br />
baseret på relevant sundhedsforskning.<br />
ÆLDRE- OG HANDICAPOMRÅDET<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Ældreområdet<br />
Kommunens ældre borgere er fortsat motiverede til at tage ansvar for og<br />
planlægge deres alderdom.<br />
Borgerne vælger tid og sted for evt. valg af specialiseret ældrebolig.<br />
De ældre borgere udtrykker gennem brugerundersøgelser, at Frederiks-<br />
Visioner
erg Kommunes ældreservice bygger på fleksible tilbud, valgfrihed og<br />
værdighed.<br />
Borgerne oplever et alsidigt aktivitetstilbud.<br />
Handicapområdet<br />
Handicappede borgere i Frederiksberg Kommune giver gennem brugerundersøgelser<br />
udtryk for, at de reelt oplever en tilværelse så tæt ved<br />
„det såkaldt normale“ som muligt - det gælder vedr. såvel bolig, aktivitet<br />
som fritidssituationen.<br />
Der opleves fleksibilitet, valgfrihed og værdighed.<br />
De handicappede oplever såvel accept som respekt.<br />
De handicappede, som magter det, er beskæftiget i skånejobs, som opleves<br />
personligt berigende.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Ældreområdet<br />
Der eksisterer fleksible boligmuligheder tilpasset den enkelte borgers muligheder<br />
og behov.<br />
Der er frit valg mellem privat og kommunal service.<br />
Handicapområdet<br />
Der eksisterer et differentieret og integreret net af botilbud til personer<br />
med handicap og sindslidelser.<br />
ARBEJDSMARKED<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Alle voksne borgere oplever fuld beskæftigelse uanset de personlige forudsætninger.<br />
Alle voksne borgere oplever, at det kan betale sig at arbejde, også når der<br />
tages hensyn til skat, sociale tilskud mv.<br />
Borgerne oplever virksomhedernes sociale ansvar (hvor „virksomheden<br />
Frederiksberg Kommune“ går foran) som en realitet, hvorfor også optræning,<br />
beskyttede former for beskæftigelse etc. findes i arbejdsmiljøet.<br />
Borgerne oplever et arbejdsmarked med mulighed for fleksibel tilbagetrækning.<br />
Frederiksberg Kommune går også her foran med et godt eksempel.<br />
Borgerne oplever overensstemmelse mellem deres arbejdsopgaver og<br />
kvalifikationsniveau.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
I et samspil mellem kommune, borgere og virksomheder findes et fleksibelt<br />
net af muligheder tilpasset den enkeltes handicap etc., som for personer<br />
med særlige problemer også omfatter genoptræning, revalidering<br />
og skåne- og fleksjob.<br />
ERHVERV<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Frederiksbergs erhvervsliv oplever Frederiksberg Kommune som en engageret<br />
og professionel samarbejdspartner på alle erhvervsvendte berøringsflader,<br />
hvor der lægges vægt på service og kvalitet samt dialog for<br />
at lette sagsgangen til gavn for virksomhederne.<br />
Frederiksbergs erhvervsliv oplever både et tilhørsforhold og en stærk<br />
Frederiksbergidentitet, men er samtidig bevidst om sin beliggenhed i en<br />
international metropol, hvor samarbejdet på tværs af Øresund får stadig<br />
større betydning.<br />
Erhvervslivet udgør en vigtig brik i varetagelsen af både lokale og regionale<br />
behov hos borgerne - og indgår på den måde som et naturligt led i<br />
de styrkeområder, der i øvrigt kendetegner Frederiksberg.<br />
Visioner<br />
11
12<br />
De nævnte styrkeområder underbygger dannelsen af “Frederiksberg city”<br />
omkring handelsstrøgene Gammel Kongevej, Falkoner Allé og Godthåbsvej<br />
samt ikke mindst “Frederiksberg Nye Bymidte” med den ny Handelshøjskole,<br />
Metro-stationen ved Frederiksberg Centret, det nye Frederiksberg<br />
Gymnasium, det udbyggede Frederiksberg Hovedbibliotek og dannelsen<br />
af de nye byrum i området.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Kommunens lokale erhvervspolitik omfatter bl.a. information og service<br />
gennem afholdelse af møder og etablering af erfa-grupper. I år 2005 er<br />
elektronisk information en vigtig kilde for erhvervslivet, men der vil fortsat<br />
være behov for skriftlig information gennem lokalaviser.<br />
I den lokale erhvervspolitik lægges derudover vægt på offentlig/privat<br />
samarbejde - herunder f.eks. indgåelse af udviklingskontrakter og krav<br />
til leverandører af såvel varer som tjenesteydelser til kommunen.<br />
Frederiksberg Kommune medvirker til, at det lokale erhvervsliv får indblik<br />
i/mulighed for at drage nytte af de forskellige regionale erhvervsfremmeinitiativer.<br />
KULTUR OG FRITID<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Frederiksberg er en kulturby med et moderne biblioteksvæsen, professionelle<br />
teatre, historiske museer, Zoologisk Have, biografer, moderne<br />
udstillingsbygninger og velfungerende sportsfaciliteter.<br />
Der er bygninger med plads til både elite og bredde inden for kulturlivet,<br />
så aktiviteter inden for både den skabende og udøvende kunst kan udfoldes<br />
sammen med en mangfoldighed af folkeoplysende initiativer.<br />
Foreningsliv og folkeoplysning prioriteres højt i et samspil med de professionelle<br />
inden for kultur og idræt.<br />
Det særlige kulturmiljø med Frederiksberg Have og Slottet, Søndermarken<br />
og De små Haver skaber sammen med Falkoner Centeret, muséer, gallerier,<br />
caféer og grønne byrum fine rammer for moderne byturisme - ikke<br />
mindst når Den Nye Bymidte, Flintholm-området og Porcelænsgrunden<br />
er omdannet til nye levende bykvarterer.<br />
Det organiserede idrætsliv har gode og varierede inden- og udendørsrammer<br />
for de forskellige sportsgrene. Opvisnings- og kampfaciliteterne<br />
matcher klubbernes niveau.<br />
Der er overalt i de enkelte bykvarterer muligheder for børn og unges<br />
idrætsaktiviteter.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Der ligger en kulturplan, hvor „Ørestads-kultur-profilen“ og „Frederiksbergs<br />
kulturelle profil“ indgår som et integreret hele for byens borgere.<br />
Fremtidens kulturtilbud bygger først og fremmest på private initiativer, der<br />
støttes af kommunen i fornødent omfang. Byens kulturliv udfolder sig på<br />
caféer, spillesteder, biografer, skoler og andre uddannelsesinstitutioner,<br />
parker, biblioteket, teatrene, sports-tilbuddene til børn og unge, Forum,<br />
Radiohuset, KB Hallen og rådhuset - og i borgernes egne stuer. Den<br />
grønne by og uddannelsesbyen er integrerede dele i kulturprofilen.<br />
FORSYNING<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Brugerne roser Frederiksberg Kommunes forsyningspolitik, hvor:<br />
- strategiske samarbejder giver forsyningssikkerhed og konkurrencedygtige<br />
priser,<br />
- højteknologiske løsninger er integreret med en høj miljøprofil.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Forsyningsvirksomhederne omfatter vand, el, gas og fjernvarme samt kloakker<br />
og affaldsordninger.<br />
Visioner
Kommunens drikkevand har en høj kvalitet. Det hentes stadig i undergrunden,<br />
og mere end halvdelen kommer fra kommunens eget vandværk.<br />
Fjernvarmeforsyningen har høj tilslutning, fortsat baseret på frivillighed og<br />
konkurrencedygtighed.<br />
Affaldsordningen er præget af høj genanvendelse.<br />
Målet er, at borgerne er sikret en billig, stabil, sikker, miljøvenlig og tilstrækkelig<br />
forsyning. Dette skal leveres af den, der bedst møder disse<br />
krav - privat som kommunal.<br />
ADMINISTRATION<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Rådhusets personale yder en kompetent, hurtig og individuel service af<br />
høj kvalitet.<br />
Der er overalt klare og veldefinerede servicemål (sagsbehandlingstid,<br />
åbenhed, fortrolighed, konsulentfunktion).<br />
Borgerne giver udtryk for, at rådhuset er åbent og let tilgængeligt.<br />
Alle borgere oplever, at de møder respekt og får individuel service.<br />
Borgerne oplever, at deres retssikkerhed garanteres af rådhusets<br />
forvaltningspraksis.<br />
Borgerne betjenes bl.a. i en servicebutik, der kan tage sig af en betydelig<br />
del af alle henvendelser.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Rådhuset har centralt placerede servicearealer, hvor medarbejdere på<br />
kvalificeret måde løser ekspeditionssager og tidsbestillinger.<br />
It er optimalt udnyttet.<br />
Borgerne møder et høfligt og veluddannet personale.<br />
Rådhuset er indrettet borgervenligt - det er et rart sted at besøge.<br />
Der er mulighed for selvbetjening såvel på rådhuset som hjemmefra via<br />
de informationsteknologiske linjer.<br />
INTEGRATION<br />
Borgernes/brugernes oplevelser år 2010<br />
Frederiksberg skal opleves som en imødekommende kommune for nye<br />
medborgere fra andre lande med respekt for deres etniske baggrunde.<br />
Indvandrere oplever, at der er mulighed for uddannelse og arbejde.<br />
Der gennemføres en bevidst familie- og børnepolitik for indvandrere med<br />
det formål at forebygge sociale problemer mv. for 3. generation.<br />
Frederiksberg benytter en høj kvalitet og hurtig indsats for at lære indvandrere<br />
og flygtninge at læse og skrive dansk, samt forstå det danske<br />
samfund.<br />
De kommunale ydelser i år 2010<br />
Der tilbydes intensive danskkurser, og der stilles krav om danskkundskaber<br />
for at kunne stå til rådighed for det danske arbejdsmarked, og dermed<br />
også modtage bistandshjælp.<br />
Der sikres en bedre kontakt og forståelse mellem kommunen og kommunens<br />
indvandrere og flygtninge ved at ansætte personer af anden etnisk<br />
herkomst, der kan formidle denne kontakt.<br />
Visioner<br />
13
HOVEDSTRUKTUR & REDEGØRELSE<br />
15
Hovedstadsregionen fungerer som ét storbyområde, hvor Frederiksberg markerer sig som den grønne boligby midt i regionen.<br />
FREDERIKSBERG –<br />
EN VIGTIG DEL AF HOVEDSTADSREGIONEN<br />
Frederiksberg er en markant medspiller i udviklingen af Hovedstadsregionen<br />
og Øresundsregionen - og tilslutter sig HURs overordnede vision for<br />
en stærk og bæredygtig storbyregion: „Hovedstadsregionen skal være en<br />
storbyregion med international tiltrækningskraft, en dynamisk og mangfoldig<br />
hovedstad for Danmark og et hovedcenter i en integreret Øresundsregion.<br />
Hovedstadsregionen ønsker vækst som grundlag for en økonomisk,<br />
social og miljømæssig bæredygtig udvikling.“ Frederiksberg arbejder endvidere<br />
for Øresundskomiteens vision om at udvikle Øresundsregionen til<br />
en af Europas reneste storbyregioner.<br />
Hovedstadsregionen fungerer som ét storbyområde, hvor Frederiksberg<br />
markerer sig som den grønne boligby midt i regionen og som uddannelsesby<br />
- foruden kultur- og handelsby - og bidrager til Hovedstadsregionens<br />
mange attraktioner med varierede boligudbud, forsknings- og uddannelsesinstitutioner,<br />
et attraktivt og innovativt erhvervsmiljø foruden et rigt<br />
kulturliv.<br />
Hovedstadsregionen kendetegnes ved en sammenhængende by- og trafikstruktur<br />
- den såkaldte Fingerby - og ved en relativ stor tilgængelighed til<br />
byens forskellige funktioner. Med beliggenheden i Fingerbystrukturens inderste<br />
del - tætbyen - har Frederiksberg en veludbygget trafikal infrastruktur<br />
for såvel individuel som kollektiv trafik.<br />
I overensstemmelse med stationsnærhedsprincippet er der i forbindelse<br />
med etableringen af Metroen og Ringbanen åbnet muligheder for en tæt<br />
og intensiv byudvikling af en række stationsnære områder på Frederiksberg<br />
især ved knudepunktsstationerne Frederiksberg og Flintholm.<br />
Flintholm-området, der er et af regionens fokusområder, får en optimal<br />
trafikal tilgængelighed ved Ring II og Flintholm station, der er et trafikknudepunkt<br />
mellem Metroen, Ringbanen og Frederikssundsbanen samt<br />
flere buslinier. Områdets stationsnære beliggenhed i forhold til en effektiv<br />
højklasset, regional trafikbetjening gør det velegnet til byomdannelse med<br />
en fortætning i form af blandet bebyggelse med boliger, kontor- og servicevirksomheder,<br />
detailhandel og offentlige formål af regional karakter -<br />
herunder undervisningsinstitutioner og kulturelle aktiviteter, der understøtter<br />
det kollektive trafiksystem. Området vil desuden blive knyttet sammen<br />
med et overordnet stisystem, som skaber forbindelse til Den Grønne Sti,<br />
der er en del af et regionalt rekreativt stiforløb gennem flere kommuner.<br />
Hovedstruktur<br />
17
18<br />
REDEGØRELSE<br />
Frederiksberg - en vigtig del af Hovedstadsregionen<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg indgår i et regionalt samarbejde i hovedstadsområdet og<br />
Øresundsregionen, hvor Frederiksberg Kommune spiller en væsentlig<br />
rolle for at definere de fælles opgaver til gavn for regionen og kommunens<br />
borgere.<br />
Frederiksbergs erhvervsliv er bevidst om sin beliggenhed i en international<br />
metropol, hvor samarbejdet på tværs af Øresund får stadig<br />
større betydning, ligesom erhvervslivet indgår som et naturligt led i<br />
de styrkeområder, der i øvrigt kendetegner Frederiksberg: uddannelse<br />
og forskning, kultur og turisme, handel og service samt administration<br />
og organisation.<br />
Regionplan 2005 for Hovedstadsregionen<br />
Regionplanen fastlægger regionens overordnede bystruktur, trafikstruktur<br />
og grønne struktur med henblik på at opretholde og styrke en klar og velfungerende<br />
integreret by- og trafikstruktur og sammenhæng med en grøn<br />
struktur af rekreative landskaber af høj kvalitet tæt på byen.<br />
Fingerbystrukturen er grundlaget og den bymæssige udvikling skal sikres<br />
primært ved byomdannelse og byfortætning inden for de eksisterende byområder<br />
og ved at forlænge nogle af byfingrene, hvor der er mulighed for<br />
højfrekvent banebetjening.<br />
Fingerbyens grønne kiler og grønne ringe på tværs af kilerne har en afgørende<br />
regional udflugtsfunktion for som nærmeste større grønne område<br />
for de tæt bebyggede kommuner i Fingerbystrukturens inderste del, ligesom<br />
tre grønne ringe - herunder Københavns indre fæstningsring med voldene,<br />
søerne mm. og Vestvoldsringen - skaber sammenhængende grønne<br />
forløb mellem kilerne.<br />
Regionplanens stationsnærhedsprincip, der skaber sammenhæng mellem<br />
bystrukturen og trafiksystemet, betyder at virksomheder med mange ansatte<br />
eller kunder (kontor- og servicevirksomheder, større offentlige institutioner<br />
mm.) skal placeres stationsnært. Den stationsnære placering betyder<br />
at virksomhederne og institutionerne ikke kun kan bilbetjenes, men<br />
også betjenes med højklasset kollektiv trafik - og dermed være med til at<br />
fremme andelen af personer, der rejser kollektivt.<br />
Frederiksberg og Flintholm stationer er på baggrund af deres beliggenhed<br />
som skæringspunkter mellem regionale kollektive trafikforbindelser udpeget<br />
som knudepunktsstationer, der har høj regional trafiktilgængelighed<br />
og dermed særlig trafikal og lokaliseringsmæssig betydning. Flintholm-<br />
Redegørelse<br />
Zoologisk Have´s tårn og Frederiksberg<br />
Slot ses på lang afstand.
området er udpeget som regionalt fokusområde, hvor byudviklingen skal<br />
prioriteres.<br />
I forbindelse med den øgede integration i Øresundsregionen lægger HUR i<br />
regionplanlægningen op til i stigende grad at koordinere regional by- og<br />
boligpolitik på tværs af Sundet. Derudover peges på at forsknings- og uddannelsessamarbejdet<br />
med fordel kan styrkes, ligesom turisme og kultursamarbejdet<br />
bør videreudvikles.<br />
I internationalt perspektiv er Hovedstadsregionens rolle først og fremmest<br />
at udvikle regionens kompetencer, viden, kreative ressourcer og kulturelle<br />
mangfoldighed.<br />
Frederiksberg indgår i samarbejdet<br />
Frederiksberg deltager i Øresundssamarbejdet og har været med i udarbejdelsen<br />
af Det fælles miljøprogram for Øresundsregionen, med sigte på<br />
at udvikle Øresundsregionen til en af Europas reneste storbyregioner. Programmet<br />
omfatter områderne luft, vand og miljøvenlig fysisk planlægning.<br />
Kommunen deltager ligeledes i arbejdet med den regionale turismepolitik -<br />
og er indgået i arbejdet med den regionale erhvervsstrategi - kulturredegørelsen<br />
for Hovedstadsregionen - samt Trafikplan 2003.<br />
Frederiksberg Kommune har endvidere en lang tradition for at samarbejde<br />
om løsning af de regionale miljøproblemer i fælleskommunale selskaber -<br />
herunder på affalds- og spildevandsområdet samt om overvågning af luftkvaliteten.<br />
Under titlen „Copenhagen X“ indgår Frederiksberg sammen med Københavns<br />
Kommune i et tiårigt projekt, der skal sætte hovedstaden på verdenskortet.<br />
Gennem løbende udstillinger, konferencer mv. sættes fokus på<br />
byens rum og arkitektur.<br />
Frederiksbergs styrkeområder<br />
Udover at være den grønne boligby midt i Hovedstadsregionen bidrager<br />
Frederiksberg til regionens styrkeområder med forsknings- og uddannelsesinstitutioner,<br />
kulturinstitutioner samt med et varieret og spændende<br />
handelsliv.<br />
Frederiksberg rummer i dag to store forsknings- og uddannelsesinstitutioner<br />
CBS (Handelshøjskolen) og KVL (Landbohøjskolen). I planlægningen<br />
lægges vægt på at give uddannelsesinstitutionerne mulighed for udvikling<br />
og tilpasning. Der er således skabt rammer for at CBS kan samle alle sine<br />
aktiviteter på Frederiksberg.<br />
Frederiksberg bidrager med sine teatre, museer, musik- og koncertsteder<br />
samt udstillingssteder og gallerier til den kulturelle mangfoldighed i Hovedstadsregionen.<br />
Teaterudbuddet omfatter Betty Nansen og Aveny-T, Rialto, Riddersalen og<br />
Edison.<br />
Af museer findes Bakkehuset, Det danske Revymuseum og Storm P. Museet<br />
foruden Museet for Moderne Glaskunst i Cisternerne i Søndermarken.<br />
Forum fungerer som koncert- og udstillingssted, ligesom det udgør rammen<br />
om en lang række forskellige arrangementer. Også Falkoner Centeret<br />
med Falkoner Salen rummer koncert-, udstillings- og konferencefaciliteter.<br />
En række mindre udstillings- og koncertsteder: Brøndsalen, Møstings Hus<br />
og Byggeriets Hus udgør, sammen med byens musiksteder, rammerne om<br />
et varieret musikliv.<br />
I det varierede kulturliv indgår også De små Haver langs Pile Allé.<br />
Herudover er der turistattraktionerne - Zoologisk Have samt Frederiksberg<br />
Slot og Frederiksberg Have.<br />
For at styrke turismen på Frederiksberg er der i planlægningen åbnet mulighed<br />
for lokalisering af hotel- og kongresfaciliteter.<br />
Som handelsby markerer Frederiksberg sig primært ved Frederiksberg<br />
Centret og de primære centerstrøg Gammel Kongevej, Falkoner Allé og<br />
Godthåbsvej. I planlægningen lægges der vægt på at centerstrøgene også<br />
fremover skal fremstå som attraktive butiksgader af høj kvalitet med et<br />
varieret udbud af specialbutikker.<br />
Redegørelse<br />
19
20<br />
BYUDVIKLING OG LOKALISERING<br />
I overensstemmelse med stationsnærhedsprincippet er der de senere år<br />
både igangsat og planlagt en tæt og intensiv byudvikling af de stationsnære<br />
områder omkring Frederiksberg, Solbjerg (Fasanvej) og Flintholm<br />
stationer, ligesom der er lagt vægt på at bevare villaområderne som boligområder<br />
- især i den vestlige del af Frederiksberg.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål - at Frederiksberg både skal<br />
rumme byområder med markant bymæssig bebyggelse og fredelige boligområder<br />
- fastsættes følgende mål for byudviklingen og lokaliseringen:<br />
• Byudviklingen koncentreres primært i de stationsnære centerområder<br />
omkring knudepunktsstationerne Frederiksberg/Solbjerg (Fasanvej)<br />
samt Flintholm.<br />
• Ved primært at koncentrere erhvervslokaliseringen inden for de stationsnære<br />
områder tilstræbes de eksisterende boligområder fastholdt som<br />
fredelige rammer for dagliglivet.<br />
• Miljøhensyn er integreret i alle sektorer og indgår ved alle væsentlige<br />
beslutninger, ligesom muligheden for byøkologiske løsninger indtænkes i<br />
byudviklingen.<br />
Stationsnære områder<br />
Det primære centerområde ved Frederiksberg og Solbjerg (Fasanvej) stationer<br />
og centerområdet ved Flintholm station udpeges som stationsnære<br />
centerområder til blandede byfunktioner dvs. boliger, kontor- og servicevirksomheder,<br />
detailhandel, caféer og restauranter, hotel- og konferencefaciliteter<br />
samt offentlige formål - herunder undervisningsinstitutioner og<br />
kulturelle aktiviteter.<br />
Hovedstruktur
Det primære centerområde ved Frederiksberg og Solbjerg (Fasanvej) stationer er under udvikling.<br />
Villa- og rækkehusområderne vest for<br />
Fasanvejs-linien bibeholdes som rene<br />
boligområder.<br />
Et område omkring Nimbusparken og Porcelænsgrunden udlægges som<br />
stationsnære blandede bolig- og erhvervsområder, hvor der foruden boliger<br />
kan lokaliseres kontor- og servicevirksomheder og offentlige formål -<br />
herunder undervisningsinstitutioner og kulturelle aktiviteter.<br />
Et område omkring Forum station og området med Codanhus udlægges<br />
som stationsnære erhvervsområder, hvor der kan lokaliseres kontor- og<br />
servicevirksomheder, detailhandel, caféer og restauranter, hotel- og konferencefaciliteter<br />
samt offentlige formål - herunder undervisningsinstitutioner<br />
og kulturelle aktiviteter.<br />
Erhvervs- og boliglokalisering<br />
Byfunktioner af regional karakter skal fortrinsvis søges lokaliseret stationsnært<br />
ved knudepunktsstationerne.<br />
Intensive byerhverv skal placeres i de stationsnære centerområder, blandede<br />
bolig- og erhvervsområder samt erhvervsområder til kontor- og serviceerhverv.<br />
Kontor- og serviceerhverv kan endvidere lokaliseres i de øvrige områder,<br />
der er udlagt til formålet, ligesom der i etageboligbebyggelsen langs de<br />
større veje i forskelligt omfang kan etableres kontor- og serviceerhverv,<br />
detailhandel, restaurationsvirksomhed o.l. For lokalisering af butikker,<br />
der udgør en del af serviceerhvervene, gælder de særlige retningslinier for<br />
detailhandel.<br />
I de stationsnære centerområder og blandede bolig- og erhvervsområder<br />
skal boliger opføres som etageboliger, og der åbnes mulighed for tæt bymæssig<br />
boligbebyggelse.<br />
Villaområderne<br />
Villa- og rækkehusområderne skal fastholdes som områder med åben lav<br />
og tæt lav bebyggelse.<br />
Mens villaområderne vest for Fasanvejs-linien skal bibeholdes som rene<br />
boligområder, er der i villaområderne øst for Fasanvejs-linien åbnet mulighed<br />
for at villaerne kan indrettes til forskellige former for institutioner og<br />
erhverv. Dette forudsætter at præget af villakvarter bibeholdes, og at det<br />
Hovedstruktur<br />
21
22<br />
ikke medfører væsentlig øget trafikbelastning af området eller andre miljøgener.<br />
Bebyggelsens udformning og tæthed<br />
I de stationsnære områder skal bebyggelsens udformning, tæthed og<br />
funktion være med til at skabe attraktive bymiljøer og understøtte de eksisterende<br />
bevaringsværdige bymiljøer.<br />
I eksisterende etageboligområder kan fortsat ske en fortætning i form af<br />
huludfyldninger inden for eksisterende karréstrukturer. Huludfyldninger<br />
skal dog ske under hensyntagen til de omgivende forhold i hvert enkelt tilfælde.<br />
Bebyggelsen skal tilpasses den tilstødende bebyggelse, hvilket i<br />
visse tilfælde forudsætter en højere bebyggelsesprocent end generelt for<br />
etageboligbebyggelse.<br />
Parkering<br />
I de stationsnære centerområder kan parkeringskravet i forbindelse med<br />
lokalisering af erhvervsvirksomheder samt institutioner - herunder undervisningsinstitutioner<br />
- nedsættes efter en konkret vurdering i det enkelte<br />
tilfælde.<br />
I nye byområder tilstræbes generelt at parkering i videst muligt omfang<br />
etableres i parkeringskældre eller -huse.<br />
Såfremt der ved nybyggeri og ændret benyttelse af eksisterende bebyggelse<br />
ikke kan etableres det nødvendige antal parkeringspladser på egen<br />
grund, kan parkeringskravet fraviges ved indbetaling til en parkeringsfond.<br />
Det skal sikres, at der også forefindes cykelparkering i tilstrækkeligt omfang<br />
såvel ved boligbebyggelse som ved bebyggelse til center- og erhvervsformål,<br />
undervisningsformål samt institutionsformål.<br />
Bæredygtig byudvikling og lokalisering<br />
Det tilstræbes - gennem miljøvenlig fysisk planlægning, miljørigtig projektering<br />
samt inddragelse af byøkologi - at byens udvikling sker på en miljømæssig<br />
holdbar måde.<br />
Ved lokalisering af boliger skal det sikres, at boligerne ikke belastes af<br />
støj. Ved huludfyldninger og lignende i trafikerede områder kan der dog,<br />
såfremt der udføres støjdæmpende foranstaltninger, etableres boliger og<br />
anden støjfølsom anvendelse.<br />
I forbindelse med nybyggeri og byfornyelse søges gennemført foranstaltninger<br />
der reducerer trafikkens miljøbelastning. I blandede bolig- og erhvervsområder<br />
søges evt. miljøgener mellem boliger og erhverv minimeret.<br />
Hovedstruktur<br />
Huludfyldning på Hospitalsvej - mod gaden<br />
og mod gården.
Flintholm station er et regionalt trafikknudepunkt<br />
med skiftemuligheder mellem<br />
Metro, Ringbane og S-togslinien til<br />
Frederikssund.<br />
REDEGØRELSE<br />
Byudvikling og lokalisering<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksbergs styrkeområder bidrager til en synergieffekt, der bl.a.<br />
underbygger dannelsen af “Frederiksberg city”, som træder endnu<br />
stærkere frem omkring handelsstrøgene Gammel Kongevej, Falkoner<br />
Allé og Godthåbsvej samt ikke mindst “Frederiksberg Nye Bymidte”<br />
omkring den ny Handelshøjskole, Metro-stationen ved Frederiksberg<br />
Centret, det nye Frederiksberg Gymnasium, udbygningen<br />
af Frederiksberg Hovedbibliotek og dannelsen af de nye byrum i<br />
området.<br />
Frederiksberg har begrænsede arealer til rådighed. For at skabe plads til<br />
nye boliger, muligheder for erhvervsudvikling og udvikling som uddannelsesby<br />
samt udbygning med børneinstitutioner, skoler og idræt udpeges<br />
områder, hvor der kan ske en intensiv byudvikling. Det åbner samtidig<br />
mulighed for at bibeholde den grønne by med villaområderne og andre<br />
boligområder i fredelige omgivelser.<br />
Stationsnærhedprincippet<br />
Den konkrete afgrænsning af de stationsnære områder sker i kommuneplanlægningen<br />
på baggrund af de regionale retningslinier.<br />
I regionplanen er alle stationerne på bl.a. S-banerne og Metroen udpeget<br />
som lokaliseringspunkter for afgrænsning af stationsnære områder. Frederiksberg<br />
og Flintholm stationer er tillige udpeget som knudepunktsstationer.<br />
Byfunktioner, som på grund af arealudnyttelse, arbejdspladstæthed og besøgsmønster<br />
har en intensiv karakter, skal placeres inden for de stationsnære<br />
områder, mens byfunktioner af regional karakter fortrinsvis skal søges<br />
lokaliseret stationsnært ved knudepunktsstationerne.<br />
Kommunerne skal endvidere tilstræbe en samlet planlægning for de stationsnære<br />
områder – hvori kan indgå ændringer både i arealanvendelse og<br />
bebyggelsestæthed for at sikre en mere intensiv arealanvendelse.<br />
Der åbnes mulighed for, at der uden for de stationsnære områder kan<br />
etableres intensive byerhverv af lokal karakter.<br />
Redegørelse<br />
23
24<br />
Byudvikling og byomdannelse<br />
Etableringen af Metroen og Ringbanen har åbnet nye muligheder for byudvikling<br />
og byomdannelse af en række stationsnære områder på Frederiksberg.<br />
Metrostationerne får alle højfrekvent forbindelse til City og Ørestad/<br />
Lufthavnen og Flintholm station bliver et trafikknudepunkt i det regionale<br />
kollektive trafiknet med skiftemuligheder mellem Metro, Ringbane og Stogslinien<br />
til Frederikssund.<br />
Størstedelen af Frederiksberg har en stationsnær beliggenhed, men ønsket<br />
om en intensiv byudvikling og byomdannelse er begrænset til enkelte<br />
områder. Derfor udlægges kun stationsnære områder med udgangspunkt i<br />
Metrostationerne Frederiksberg, Solbjerg (Fasanvej) og Forum, i Flintholm<br />
station samt - for Codanhus-områdets vedkommende - i Vesterport station.<br />
Som regionalt fokusområde prioriteres byudviklingen af Flintholmområdet.<br />
Det forudsættes, at byudviklingen og byomdannelsen sker med respekt<br />
for byens struktur, dimensioner og bevaringsværdige bygninger som en<br />
vigtig del af kulturarven og den lokale identitet.<br />
Bebyggelsesregulerende bestemmelser<br />
I de stationsnære byudviklingsområder omkring knudepunktsstationerne<br />
Frederiksberg / Solbjerg (Fasanvej) og Flintholm station, åbnes i overensstemmelse<br />
med lokaliseringsprincipperne mulighed for en intensiv udnyttelse.<br />
Bebyggelsesprocenterne er for villaområder generelt fastsat til 40, for<br />
rækkehuse og tæt-lav bebyggelse til 60 og for etageboligområder generelt<br />
til 110. Der åbnes dog mulighed for differentierede bestemmelser om bebyggelsesprocenter<br />
og bebyggelseshøjder i de forskellige områder udfra<br />
en helhedsvurdering af de enkelte områder. Således kan bebyggelsesproventen<br />
for villaområder - efter en konkret vurdering for det enkelte område<br />
- nedsættes til 30 for villabebyggelse og 50 for rækkehus- og tæt-lav<br />
bebyggelse.<br />
Men det er ikke kun bebyggelsesprocenterne der regulerer hvor meget der<br />
kan bygges. Også kravene til parkerings- og opholdsarealer og bestemmelser<br />
om maksimalt etageantal er med til at regulere bebyggelsestætheden.<br />
Parkeringsfonden giver Kommunalbestyrelsen mulighed for at fravige bestemmelser<br />
i bygningsreglement, lokalplaner og byplanvedtægter om etablering<br />
af parkeringspladser på egen grund på betingelse af at der indbetales<br />
til parkeringsfonden. Dette gælder i sager om nybebyggelse og væsentligt<br />
ændret benyttelse af eksisterende bebyggelse.<br />
Kommunalbestyrelsen vedtog i 2001 et nyt regulativ for Frederiksberg<br />
Kommunes parkeringsfond, der betyder, at der indbetales efter hvilken en<br />
af de 2 zoner den pågældende ejendom ligger i, samt om bebyggelsesprocenten<br />
er under eller over 110.<br />
Miljøforhold<br />
I forbindelse med anvendelsen og udviklingen af byen anvendes der ressourcer,<br />
det være sig i form af energi og materialer m.v. For at reducere<br />
miljøbelastningen herfra mest muligt gennemføres der nu miljøvurderinger<br />
af alle større planer og projekter inden igangsætning.<br />
Redegørelse<br />
Forum station.
BOLIGBYEN<br />
Boligbyggeriet er de senere år primært sket ved omdannelse af erhvervsbygninger<br />
og erhvervsområder, inddragelse af tidligere kirkegårdsarealer<br />
samt ved huludfyldninger og indretning af tagboliger.<br />
Byfornyelsesindsatsen har igennem en årrække været koncentreret i<br />
Svømmehalskvarteret, ligesom der foregår helhedsorienteret byfornyelse i<br />
den østlige del af Svømmehalskvarteret samt i to kvarterer i den vestlige<br />
del af Frederiksberg.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål – at Frederiksberg markerer sig<br />
som den grønne boligby midt i hovedstaden - fastsættes følgende mål for<br />
boligudviklingen og byfornyelsen:<br />
• De eksisterende fredelige og grønne boligområder fastholdes og kvaliteten<br />
i områderne udbygges.<br />
• Gennem byudvikling og byomdannelse skabes nye attraktive, harmoniske<br />
boligområder og friarealer - med vægt på det boligsociale aspekt og<br />
trivsel.<br />
• Gennem byfornyelse forbedres boligstandarden, gadebilledet og friarealerne<br />
og gennem helhedsorienteret byfornyelse og områdefornyelse forbedres<br />
de mest nedslidte kvarterer.<br />
• Byfornyelsen i Svømmehalskvarteret fortsættes og der skabes fortsat attraktive<br />
grønne gårdrum.<br />
• Det skal sikres, at nybyggeriet og byfornyelsen sker på en miljømæssig<br />
holdbar måde.<br />
Hovedstruktur<br />
25
26<br />
Boligbyggeri<br />
Der er åbnet mulighed for nyt boligbyggeri i området ved Frederiksberg<br />
og Solbjerg (Fasanvej) stationer, i Flintholm-området, i Nimbusparken<br />
samt i forbindelse med byomdannelsen af Porcelænsgrunden.<br />
Ved Roskildevej opføres en ældreboligbebyggelse og ved Nordre Fasanvej<br />
kan der ved huludfyldning opføres boligejendomme.<br />
Såfremt der ikke sker udflytning af større erhvervsvirksomheder eller institutioner<br />
er mulighederne for nye boliger herudover begrænset til omdannelse<br />
af mindre erhvervsarealer og –bygninger til boligformål samt<br />
huludfyldninger og indretning af tagboliger.<br />
Eksisterende lejligheder kan udvides med rum i tagetagen, såfremt de forbindes<br />
med en indvendig trappe. Endvidere kan der indrettes mange selvstændige<br />
tagboliger i etageboligbebyggelse, såfremt der kan sikres de<br />
nødvendige parkerings- og opholdsarealer på ejendommen. I bygninger<br />
over to etager er det yderligere en forudsætning, at der etableres elevator,<br />
hvis der ikke i forvejen er elevator til etagen umiddelbart under tagboligen.<br />
Nye boliger vil blive opført som etageboliger, og det tilstræbes, at de enkelte<br />
boligområder rummer varierede boligtyper.<br />
Boliger skal være helårsboliger - dog åbnes der mulighed for indretning af<br />
ferie- og gæsteboliger efter konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde.<br />
I boligbyggeriet skal der sikres størst mulig tilgængelighed for handicappede,<br />
ligesom der skal være uhindret og direkte adgang til de bygningsnære<br />
friarealer og mulighed for at komme rundt på disse.<br />
Boligformer<br />
For at sikre at nye boliger er velegnede som familieboliger, fastsættes minimum<br />
lejlighedsstørrelser i nybyggeriet, ligesom der i forbindelse med<br />
byfornyelse lægges vægt på gennem lejlighedssammenlægninger at skabe<br />
gode familieboliger.<br />
Med henblik på at frigøre store lejligheder til familieboliger, vil der blive<br />
lagt vægt på, at en del af det fremtidige boligbyggeri udgøres af ældreboliger<br />
samt boliger for seniorer.<br />
Endvidere vil der blive lagt vægt på at en del af boligudbuddet udgøres af<br />
kollegieboliger.<br />
For at sikre en god boligstandard fastsættes minimumstørrelser for både<br />
ældreboliger og kollegieboliger.<br />
Boligstørrelser<br />
I nye boligbebyggelser skal boligerne være på minimum 85 m 2 og som hovedregel<br />
have en gennemsnitsstørrelse på mindst 110 m 2 . Dog fastsættes<br />
Hovedstruktur<br />
Tagboliger i Lauritz Sørensens Gård.<br />
Byfornyelse af karréen Godthåbsvej,<br />
Falkoner Allé, Sindshvilevej og Adilsvej.
Der vil fortsat blive lagt vægt på, at der<br />
skabes attraktive grønne gårdrum.<br />
en minimumsstørrelse for ældreboliger på 70 m 2 og for kollegieboliger på<br />
20 m 2 incl. bad og toilet.<br />
Der skal ligeledes opretholdes en bolig på 85 m2 i de beboelseslejligheder,<br />
hvor der gives mulighed for at indrette liberale erhverv.<br />
I villaer, hvor der er mulighed for indretning af liberale erhverv o.l., skal<br />
opretholdes en god stor familiebolig, som ikke må være under 120 m2 .<br />
Byfornyelse i Svømmehalskvarteret<br />
Den fortsatte byfornyelsesindsats i Svømmehalskvarteret tager sigte på at<br />
forbedre boligstandarden, at give den enkelte karré og gadebilledet et<br />
samlet kvalitetsløft samt at oprette og sikre bevaringsværdige ejendomme.<br />
Byfornyelsen vil ske gennem beslutninger om bygningsfornyelse af enkeltejendomme.<br />
Sideløbende vil ejere af private ejendomme blive opfordret til<br />
at igangsætte forbedringer.<br />
Der vil fortsat blive lagt vægt på at der i forbindelse med byfornyelsen<br />
skabes attraktive grønne gårdrum som fælles friarealer for boligerne.<br />
Der vil kunne ske udpegning af enkeltejendomme til boligforbedring uden<br />
for Svømmehalskvarteret efter nærmere fastlagte kriterier.<br />
Helhedsorienteret byfornyelse<br />
Den helhedsorienterede byfornyelse tager sigte på at fredeliggøre og forbedre<br />
nærmiljøerne funktionelt og visuelt - og hermed fremme trivslen i<br />
boligområderne.<br />
I en del af Svømmehalskvarteret samt i Lindevangskvarteret og Finsens<br />
Have i den vestlige del af Frederiksberg arbejdes der - i samarbejde med<br />
beboere og brugere - på en fredeliggørelse og forbedring af vejene. I Finsens<br />
Have arbejdes der endvidere med udearealer og gårdrum, samtidig<br />
med en boligsocial indsats.<br />
Områdefornyelse<br />
Gennem områdefornyelse af Flintholm Allé Vest skal tilstræbes et mere varieret<br />
udbud af boligformer, ligesom der skal ske en omdannelse og forskønnelse<br />
af vej- og udearealer i boligområdet.<br />
Svømmehalskvarteret Vest udpeges til fremtidig områdefornyelse med<br />
vægten lagt på forskønnelse af opholds- og legearealer, veje samt bygningsfornyelse.<br />
Miljøhensyn<br />
I forbindelse med boligbyggeriet og i byfornyelsen søges i videst mulig<br />
omfang indarbejdet byøkologiske elementer, bl.a. gennem fastlæggelse af<br />
retningslinier for miljøhensyn i byggeriet og opfølgning af handlingsplanen<br />
for byøkologi i byfornyelsen.<br />
Hovedstruktur<br />
27
28<br />
REDEGØRELSE<br />
Boligbyen<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg er overskuelig, ren og sikker at bo og færdes i for både<br />
børn og voksne, ligesom byen har varierede områder, der imødekommer<br />
alle typer boligbehov og behov for grønne og rene nærmiljøer.<br />
Borgerne udtrykker stor tilfredshed med den fortsatte byfornyelse.<br />
Boliganalysen<br />
Boliganalysen fra 2002 viser at Frederiksberg er den kommune i landet,<br />
der rummer flest etageboliger i forhold til den samlede boligmasse. Ud af<br />
godt 50.000 boliger er der kun ca. 1.500 enfamiliehuse, række-, kæde- og<br />
dobbelthuse samt ca. 680 villalejligheder.<br />
Boligernes størrelse svarer nogenlunde til gennemsnittet for Hovedstadsregionen,<br />
men der er dog flere boliger i mellemstørrelsen 80-119 m2 . Hovedparten<br />
af boligerne på Frederiksberg er under 80 m2 og på 3 værelser<br />
og derunder.<br />
Boliganalysen peger på at der er en mangel på boliger, der både er rummelige<br />
og til at betale for den unge familie, og samtidig er der et stort behov<br />
for at bygge boliger til unge og ældre.<br />
Etablering af ældreboliger er specielt vigtig, idet disse vil være med til at<br />
frigøre de større og efterspurgte familieegnede boliger og dermed sikre en<br />
større mobilitet på boligmarkedet. Mange af kommunens ældre bor uhensigtsmæssigt<br />
i den bolig, de har beboet i mange år. Det kan være boliger,<br />
der er for store eller ikke er indrettet til behovet.<br />
For at opnå en større balance mellem studiepladser og bosatte studerende<br />
er der behov for flere boliger til de uddannelsessøgende.<br />
Boligbyggeriet<br />
I 1998 - <strong>2004</strong> er der nyopført eller indrettet ca. 600 boliger. De seneste år<br />
er bl.a. opført en punkthusbebyggelse ved Søndermark Kirkegård med<br />
126 lejligheder, boligbebyggelse i Nimbusparken samt ældreboligbebyggelse<br />
ved Roskildevej. Den tidligere Windsor-biograf er omdannet til ejerboliger,<br />
og der er opført en boligejendom på Howitzvej 43-45 på en tidligere<br />
erhvervsgrund. Endvidere er der opført og indrettet kollegier på bl.a.<br />
Finsensvej og Lindevangs Allé. Herudover er der indrettet et antal nye<br />
tagboliger.<br />
Boligstørrelser<br />
I den hidtidige lokalplanlægning har der været fastsat krav om en minimumsstørrelse<br />
på boliger generelt på 80 m 2. I forbindelse med en ændring<br />
af Ejerlejlighedsloven opereres med et krav om, at nye lejligheder skal<br />
være på mindst 85 m 2 bruttoetageareal for at sikre, at der etableres boliger,<br />
der er egnede til familieboliger. Derfor er der fastsat en tilsvarende<br />
minimumsstørrelse i kommuneplanen.<br />
Boligrummelighed og boligtyper<br />
Som det fremgår af skemaet på næste side skønnes kommuneplanens<br />
samlede boligrummelighed at være på i alt ca. 2.800 boliger. Heraf forventes<br />
knap 1.800 opført i perioden 2005 - 2008 og de resterende i perioden<br />
2009 - 2016.<br />
Der er givet tilsagn om statsstøtte til to kollegiebyggerier i Flintholmområdet<br />
samt et kollegium ved Sylows Allé, ligesom der foregår overvejelser<br />
om et kollegiebyggeri på Vandværksgrunden.<br />
På Nordre Fasanvej 15 - 23 er planlagt opført såvel ungdomsboliger som<br />
seniorboliger, ligesom der etableres flere ældreboliger ved Roskildevej.<br />
En del af boligrummeligheden findes ved omdannelse af mindre erhvervsarealer,<br />
fortætning i form af huludfyldning og indretning af tagboliger<br />
samt omdannelse af erhvervslejemål til boliger.<br />
Redegørelse<br />
Punkthusbebyggelsen ved Søndermark<br />
Kirkegård fra 2000.<br />
Etageboligbebyggelse ved Howitzvej fra<br />
2003.<br />
Nye boliger på Emil Slomanns Vej fra<br />
2002.
Boligrummelighed I alt heraf<br />
kollegie /<br />
ungdomsboliger<br />
familieboliger<br />
senior /<br />
ældreboliger<br />
blandede<br />
boligformer<br />
(ikke fastlagt)<br />
Forventet<br />
indflytningsår<br />
Det primære centerområde 325 248 17 - 60 2005-2008<br />
Flintholm-området 662 162 60 50 390 2005-2016<br />
Nimbusparken 60 - 60 - - 2005<br />
Porcelænsgrunden 289 - 289 - - 2005-2006<br />
Ndr. Fasanvej 15 - 23 49 33 - 16 - 2005-2007<br />
Ndr. Fasanvej 93 8 - 8 - - 2005<br />
Ndr. Fasanvej 117 - 119 63 63 - - - 2005<br />
Roskildevej-Solbjerg Kirkegård 48 - - 48 - 2005<br />
Fuglebakkens Børnehospital 40 - 40 - - 2005<br />
Holger Danskes Vej 28-30 65 65 - - - 2005<br />
Holger Danskes Vej 87-89 124 124 - - - 2005<br />
Holger Danskes Vej 102 22 - 22 - - 2005<br />
Åboulevard 37 20 20 - - - 2006<br />
Edisonsvej 3 10 - 10 - - 2005<br />
Omdann.-huludfyld.-tagboliger 1.040 - - - 1.040 2009-2016<br />
I alt 2.825 715 506 114 1.490<br />
Trivsel i boligområderne<br />
Med det formål at gøre boligområderne bæredygtige og velfungerende har<br />
Frederiksberg Kommune siden begyndelsen af 1990-erne arbejdet med<br />
forskellige former for boligsocial indsats.<br />
Det vil også fremover være kommunens opgave at følge udviklingen i de<br />
forskellige boligområder på Frederiksberg, for at undgå at de udvikler sig i<br />
uheldig retning.<br />
Med de nye muligheder for fleksibel udlejning kan kommunen gennem aftalerne<br />
med boligselskaberne endvidere være med til at påvirke beboersammensætningen<br />
i de forskellige bebyggelser.<br />
Boligselskaberne arbejder ligeledes aktivt for at påvirke beboersammensætningen.<br />
Udover den fleksible udlejning kan også en variation i boligtyperne<br />
have indflydelse på sammensætningen af beboerne i en bebyggelse.<br />
Byfornyelseslovgivningen<br />
Siden 1986 er der på Frederiksberg arbejdet målrettet med de muligheder<br />
den stadig skiftende byfornyelseslovgivning har givet for at yde støtte til<br />
bygningsfornyelse, etablering af fælles friarealer og helhedsorienteret byfornyelse.<br />
Byfornyelsesloven, der i sin nuværende udformning trådte i kraft pr. 1. januar<br />
<strong>2004</strong>, opererer med to former for byfornyelse - bygningsfornyelse og<br />
områdefornyelse, hvor bygningsfornyelsen kan integreres i områdefornyelsen.<br />
Omfanget af de to former for byfornyelse, der begge er underlagt<br />
kommunal styring, bestemmes af de økonomiske rammer som staten sætter.<br />
Byfornyelsen på Frederiksberg<br />
Kommunalbestyrelsen vedtog i december 1986 at udpege Svømmehals-<br />
Redegørelse<br />
29
30<br />
kvarteret som samlet byfornyelsesområde. Kvarteret omfatter 28 karréer<br />
med 340 ejendomme, som tilsammen rummer ca. 6.500 boliger.<br />
Inden udgangen af 2005 forventes ialt 16 karréer at være færdigfornyede<br />
med moderniserede ejendomme og anlæg af fælles friarealer. Der er sammenlagt<br />
gennemført byfornyelse af 142 ejendomme.<br />
Den karrévise byfornyelse i Svømmehalskvarteret har givet et samlet kvalitetsløft<br />
og mange steder ses tillige eksempler på at byfornyelsen har haft<br />
en afledt effekt, idet der er udført moderniseringsarbejder på privat initiativ.<br />
Fra efteråret 2002 er fremgangsmåden for byfornyelsen i Svømmehalskvarteret<br />
ændret. I stedet for at træffe en samlet byfornyelsesbeslutning<br />
for en karré, lægges op til beslutninger om bygningsfornyelse for enkeltejendomme<br />
inden for en karré på grundlag af en ansøgning fra ejerne og<br />
mindst halvdelen af beboerne. Efterfølgende træffes beslutning om gennemførelse<br />
af friarealforbedringer i karréen. Der er primo <strong>2004</strong> igangsat<br />
byfornyelse i 2 karréer efter den nye fremgangsmåde.<br />
Intentionerne i byfornyelsen er fortsat at bringe boliger og friarealer op til<br />
et tidssvarende niveau og søge at fremme lejlighedssammenlægninger så<br />
små lejligheder sammenlægges til tidssvarende familieegnede boliger.<br />
Men det er ikke kun i Svømmehalskvarteret kommunen har arbejdet med<br />
byfornyelsen. I karréen ved Smallegade, Hospitalsvej og Howitzvej er 6<br />
ejendomme med 75 lejligheder blevet istandsat, og der er etableret fælles<br />
gårdanlæg med fælleshus. Der er ligeledes opført to nye boligejendomme<br />
som huludfyldning i karréen.<br />
Efter en kortlægning af ejendomme med kondemnable forhold i form af<br />
boliger med toilet beliggende udenfor lejligheden – vil der blive fastlagt<br />
kriterier for eventuel udpegning af enkeltboliger til bygningsfornyelse uden<br />
for Svømmehalskvarteret.<br />
Helhedsorienteret byfornyelse<br />
Den helhedsorienterede byfornyelse foregår i dag tre steder på Frederiksberg<br />
- i den sydøstlige del af Svømmehalskvarteret, i Lindevangskvarteret<br />
samt i Finsens Have-kvarteret. Svømmehalskvarterets og Lindevangkvarterets<br />
projektperioder udløber november 2005, mens Finsens Have-kvarterets<br />
løber indtil september 2007.<br />
I alle projekterne arbejdes med fredeliggørelse, samt funktionelle og visuelle<br />
forbedringer af nærmiljøerne i samarbejde med kvarterets beboere og<br />
brugere. Ellers spænder tiltagene fra økologiske projekter med bl.a. regnvandsopsamling,<br />
aktiviteter for børn og unge, etablering af fælleshuse og<br />
forbedring af cykelparkering. I Finsens Have arbejdes samtidig med en<br />
boligsocial indsats.<br />
Områdefornyelse<br />
I den nye byfornyelseslov er helhedsorienteret byfornyelse og kvarterløft<br />
erstattet af områdefornyelse, der tager sigte på at forbedre nedslidte byområder<br />
i større byer, hvor der er stort behov for bygningsfornyelse. I udvælgelseskriterierne<br />
for at få støtte til områdefornyelse lægges bl.a. vægt<br />
på omfang og karakteren af problemerne såsom nedslidning af bygninger,<br />
veje og offentlige arealer, trafikale problemer, støjbelastning og manglende<br />
servicetilbud. Endvidere lægges der vægt på omfang og karakteren af<br />
boliger med behov for bygningsfornyelse samt sociale og beskæftigelsesmæssige<br />
problemer.<br />
Der er i juni <strong>2004</strong> reserveret statslige midler til områdefornyelse af Frederiksberg<br />
Vest. Områdefornyelsen skal gennemføres frem til 2009.<br />
Byøkologi i byfornyelsen<br />
Kommunalbestyrelsen vedtog i 1997 en handlingsplan for byøkologiske<br />
foranstaltninger i byfornyelsen. I handlingsplanen er der opstillet lister<br />
over byøkologiske løsninger der som minimum skal gennemføres. Listen<br />
omfatter blandt andet vandbesparende toiletter, energiglas, vandspareamaturer<br />
m.v. Derudover findes der ”grønne positivlister” over aktiviteter<br />
der kan vælges gennemført.<br />
I forbindelse med byfornyelse af støjbelastede ejendomme langs de trafikerede<br />
veje foretages støjdæmpning ved isætning af lydruder.<br />
Redegørelse<br />
Karréen Smallegade, Hospitalsvej og<br />
Howitzvej er byfornyet - her Smallegade<br />
20.<br />
Byfornyelse Godthåbsvej 5.
UDDANNELSESBYEN<br />
Der er i dag en række store uddannelsesinstitutioner på Frederiksberg -<br />
herunder CBS (Handelshøjskolen), KVL (Landbohøjskolen), Hærens Officersskole,<br />
Den sociale Højskole, Frederiksberg Seminarium, Frøbelseminariet,<br />
TEC (Teknisk Erhvervsskole Center) og Niels Brock.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål, at Frederiksberg skal markere<br />
sig som uddannelsesby og kulturby fastsættes følgende mål for udviklingen:<br />
• De eksisterende og fremtidige uddannelsesinstitutioner på Frederiksberg<br />
skal søges sikret muligheder for udbygning og tilpasning.<br />
• Der skal være en god tilgængelighed til uddannelsesinstitutionerne.<br />
• Det tilstræbes at en større del af det fremtidige boligbyggeri skal udgøres<br />
af kollegier.<br />
• Der skal lægges vægt på udviklingen af et godt bymiljø med et alsidigt<br />
og tiltrækkende udbud af kultur- og idrætsaktiviteter samt rekreative<br />
byrum.<br />
Uddannelsesinstitutioner<br />
Der er åbnet mulighed for etablering af uddannelsesinstitutioner i de stationsnære<br />
centerområder ved Frederiksberg - Solbjerg (Fasanvej) og ved<br />
Flintholm stationer samt i Nimbusparken og på Porcelænsgrunden.<br />
Endvidere åbnes mulighed for at der ved Forum station i bl.a. Radiohuset<br />
m.fl. bygninger kan etableres uddannelsesinstitutioner.<br />
De eksisterende uddannelsesinstitutioner søges sikret de nødvendige ud-<br />
Hovedstruktur<br />
31
32<br />
Copenhagen Business School (Handelshøjskolen) har afdelinger ved Solbjerg Plads (tv) og i Dalgas Have (th).<br />
Landbohøjskolens hovedbygning ved Bülowsvej (tv) og afdeling ved Thorvaldsensvej (th).<br />
bygningsmuligheder - dog under hensyntagen til de omgivende forhold.<br />
I forbindelse med udvikling og omdannelse af byområder iøvrigt skal der –<br />
såfremt der er behov herfor – lægges vægt på at åbne mulighed for etablering<br />
af undervisningsinstitutioner.<br />
Kollegier<br />
Det tilstræbes, at en større del af det fremtidige boligbyggeri skal udgøres<br />
af kollegier - bl.a. ved at der i forbindelse med udbygning af uddannelsesinstitutioner<br />
etableres kollegieboliger.<br />
Der åbnes mulighed for at der i tilknytning til undervisnings- og lignende<br />
institutioner kan indrettes gæsteboliger til gæstelærere og udvekslingsstuderende<br />
m.fl.<br />
Tilgængelighed<br />
Der skal sikres en god tilgængelighed til uddannelsesinstitutionerne især i<br />
form af kollektiv transport samt cykel- og gangstier. Der skal lægges vægt<br />
på at der er stiforbindelser til stationer, busstoppesteder og det overordnede<br />
stinet - herunder Den Grønne Sti.<br />
Det skal endvidere sikres at der er tilstrækkelige cykelparkeringspladser i<br />
forbindelse med uddannelsesinstitutionerne.<br />
Studiemiljø<br />
Der lægges vægt på at skabe et godt studiemiljø med et spændende byliv<br />
og et alsidigt og tiltrækkende udbud af kultur- og idrætsaktiviteter, der<br />
imødekommer de studerendes behov.<br />
Der åbnes mulighed for etablering af caféer og kulturelle aktiviteter samt<br />
torve og pladser med mulighed for udendørsservering, sport og aktiviteter<br />
i øvrigt - både i uddannelsesinstitutionernes nærområder og i byen som<br />
helhed.<br />
Hovedstruktur
Den Sociale Højskole<br />
Frederiksberg Seminarium på Nyelandsvej.<br />
Hassagers Kollegium<br />
Kollegiet Soranernes Hus i Smallegade.<br />
Caféliv.<br />
REDEGØRELSE<br />
Uddannelsesbyen<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg er en attraktiv uddannelsesby med mange uddannelsestilbud<br />
samt en af landets største universitetsbyer.<br />
Borgerne tager aktivt del i byens liv, som det udfolder sig i handelslivet,<br />
servicevirksomhederne og på uddannelsesstederne og i det varierede<br />
idræts- og kulturliv.<br />
Uddannelsesinstitutionerne<br />
Der er på Frederiksberg en lang række uddannelsesinstitutioner på alle niveauer<br />
– grundskoleniveau - ungdomsuddannelsesniveau – videreuddannelsesniveau.<br />
Fra august <strong>2004</strong> er det tidligere VUC, Frederiksberg Studenterkursus<br />
og Frederiksberg Sprogcenter samlet under ét i Voksen Uddannelse<br />
Frederiksberg (VUF).<br />
Udover de kommunale undervisningsinstitutioner er der private skoler og<br />
gymnasier samt de videregående uddannelsesinstitutioner: CBS (Handelshøjskolen),<br />
KVL (Landbohøjskolen), Den sociale Højskole København, Hærens<br />
Officersskole, Frederiksberg Seminarium, Frøbelseminariet, TEC (Teknisk<br />
Erhvervsskole Center), Sygeplejeuddannelsen på Diakonissestiftelsen,<br />
Danmarks Forvaltningshøjskole, Erhvervspædagogisk Læreruddannelse<br />
samt Niels Brocks Handelsgymnasium.<br />
De videregående uddannelsesinstitutioner på Frederiksberg udgør sammen<br />
med de øvrige højere læreanstalter i den samlede Øresundsregionen<br />
et af regionens markante styrkeområder.<br />
Ialt er der omkring 25.500 studiepladser på Frederiksberg. De længerevarende<br />
uddannelsesinstitutioner Handelshøjskolen og Landbohøjskolen har<br />
hhv. 13.900 og 3.500 studerende. Der er godt 2.000 studiepladser på de<br />
mellemlange og korte uddannelser. Herudover har TEC ca. 4.000 studerende<br />
og gymnasierne og studenterkurserne sammenlagt ca. 2.000.<br />
Handelshøjskolen og Landbohøjskolen er gennem de senere år blevet udbygget<br />
og i fortsættelse af Handelshøjskolens nyeste afdeling ved Solbjerg<br />
Plads udbygges skolen yderligere i et campusområde, der strækker sig<br />
mod vest til Solbjerg station (Fasanvej).<br />
I forbindelse med udflytningen af Danmarks Radio til Ørestaden forventes<br />
Radiohuset at blive hjemsted for Musikkonservatoriet.<br />
Kollegierne<br />
De mange videregående uddannelsesinstitutioner medfører behov for boliger<br />
til de unge studerende. Endvidere er der et behov for boliger til gæstelærere<br />
og udvekslingsstuderende.<br />
Der bor knap 8.000 studerende indenfor de længerevarende, mellemlange<br />
og korte uddannelser på Frederiksberg - hvoraf størstedelen bor i den almindelige<br />
boligmasse - herunder klubværelser.<br />
Af kollegier er der i dag: Fjerde Maj Kollegiet / Hassagers Kollegium, KVL<br />
Kollegiet, Soranernes Hus, Arveprins Knuds Kollegium samt Kong Georgs<br />
Kollegiet - foruden kollegier på Finsensvej og Lindevangs Allé.<br />
Frederiksberg har i foråret <strong>2004</strong> fået tilsagn om statslig til støtte til opførelse<br />
af ialt 270 kollegieboliger, ligesom der er igangsat projekter for opførelse<br />
af kollegieboliger uden støtte.<br />
Studiemiljøet<br />
De store uddannelsesinstitutioner er med til at skabe efterspørgsel efter<br />
‘by-faciliteter’. Frederiksberg har allerede i dag et „godt byliv“ med caféer,<br />
udendørsservering, et varieret indkøbsmiljø bl.a. med særlige forretningskoncepter<br />
samt et levende kulturmiljø og idrætsliv. De studerende medvirker<br />
til, at der umiddelbart er et publikum for nye tiltag inden for bylivet.<br />
Redegørelse<br />
33
34<br />
DEN GRØNNE BY<br />
Frederiksberg har med sine rekreative områder, villakvarterer og mange vejtræer<br />
en grøn og frodig karakter. Af større parker kan nævnes: Frederiksberg<br />
Have, Søndermarken, Lindevangsparken, Landbohøjskolens Have, Aksel<br />
Møllers Have og Søfrontparken.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål - at fastholde og udvikle „det<br />
grønne Frederiksberg” - fastsættes følgende mål for udviklingen:<br />
• Frederiksbergs rekreative områder skal sammen med et grønt stinet udgøre<br />
en sammenhængende struktur, der er let tilgængelig for byens borgere.<br />
• De grønne rekreative områder skal bevares og udvikles med en fortsat høj<br />
æstetisk udformning og med et højt vedligeholdelsesniveau.<br />
• Træerne udgør fortsat en væsentlig del af „det grønne Frederiksberg“ og<br />
skal indgå som et gennemgående element i alle kvarterer.<br />
Grøn struktur<br />
Frederiksberg skal fortsat fremstå som grøn kommune, hvor byens parker<br />
og grønne områder udgør rekreative opholdsrum med varierede anvendelsesmuligheder<br />
for byens borgere - og hvor målet er at der højst er 500 m<br />
mellem bolig og det nærmeste rekreative område.<br />
De rekreative områder kædes sammen af et fintmasket grønt stinet - bestående<br />
af eksisterende stier, veje og pladser suppleret med mindre nye stistrækninger.<br />
Den Grønne Sti, der løber diagonalt gennem Frederiksberg, udgør<br />
en del af et ca. 10 km regionalt rekreativt stiforløb fra Lyngbyvej i nord<br />
over Nørrebro og Frederiksberg til Valby i syd. Stien udformes for både gående<br />
og cyklister.<br />
Hovedstruktur
Den Grønne Sti løber diagonalt gennem<br />
Frederiksberg.<br />
Landbohøjskolens Have er fredet.<br />
Legeplads i Aksel Møllers Have.<br />
Dalgas Boulevard.<br />
De rekreative områder<br />
Ved C.F. Richs Vej etableres på det tidligere forbindelsesspor et nyt grønt<br />
parkstrøg - Grøndalen - med rekreative aktivitetsmuligheder .<br />
De rekreative områder skal bevares og udformes med størst mulig variation<br />
og rekreativt udbytte for brugerne. Parkerne og de grønne områder<br />
skal rumme mulighed for varierede aktiviteter - bl.a. legepladser - samt<br />
naturoplevelser, ligesom der tilstræbes indarbejdet vandelementer i både<br />
parkområderne og byrummene.<br />
For at forbedre både den æstetiske og brugsmæssige værdi af de rekreative<br />
områder søges eksisterende bunkers i videst muligt omfang fjernet.<br />
Dette kan dog kun ske, såfremt der på anden måde sikres det tilstrækkelige<br />
antal sikringsrum.<br />
De rekreative områder skal udgøre en integreret del af de enkelte kvarterer<br />
og være tilgængelige for alle, således er der til hvert område er mindst<br />
én handicapvenlig indgang.<br />
Legepladser skal være udfordrende og sikre, med varierende legemuligheder<br />
til flere aldersgrupper, jævnt fordelt over hele kommunen.<br />
Der vil blive udarbejdet en parkpolitik/friluftsstrategi så der mere målrettet<br />
kan ske en prioritering i udviklingen af de rekreative områder.<br />
Idrætsanlæggene udgør - sammen med kirkegårdene - også væsentlige<br />
rekreative områder.<br />
Grønne by- og boligområder<br />
Det skal sikres at rekreative områder og beplantning indgår som vigtige<br />
elementer i de nye bykvarterer.<br />
Såvel i Bymidten som i Flintholm-området indarbejdes en række rekreative<br />
pladser og torve, hvor beplantningen er med at understrege de enkelte<br />
pladsers identitet.<br />
I alle kvarterer tilføres byrummet en dimension af natur. Frodige taghaver<br />
vil kunne supplere boligernes friarealer og sammen med begrønning af<br />
gavle være med til at underbygge den grønne by.<br />
Det skal tilstræbes at gaderum beplantes - gerne i samarbejde med private<br />
grundejere - og at flere gårdrum renoveres og beplantes.<br />
Ligeledes skal stier, hvor det er muligt, udformes så de fremstår som<br />
grønne forløb gennem kvartererne.<br />
Ved indretning af villaer til institutioner og erhvervsvirksomhed skal det<br />
sikres at præget af villakvarter med forhaver, beplantning mv. bibeholdes,<br />
ligesom hegningen skal indpasses i villakvarteret.<br />
Træerne<br />
Kommunens varierende træbestand skal bevares og udbygges, ligesom<br />
det skal sikres at væsentlige privatejede træer bevares. Det tilstræbes at<br />
man fra enhver bolig skal kunne se et træ.<br />
Kolonihaver<br />
Udover de syv eksisterende kolonihaveområder, der i dag findes på Frederiksberg,<br />
er det ikke muligt at udlægge nye kolonihaveområder. Det skal<br />
derfor tilstræbes at bevare kolonihaverne og deres grønne særpræg.<br />
Hovedstruktur<br />
35
36<br />
REDEGØRELSE<br />
Den grønne by<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg har varierede områder, der imødekommer behovet for<br />
grønne og rene nærmiljøer, hvor der lægges vægt på “det grønne<br />
byrum” samt bæredygtig ressourceanvendelse.<br />
I de enkelte bykvarterer er alle aspekter af “livskvalitet på Frederiksberg”<br />
integreret - og de smukke grønne alléer, husfacader og gårdmiljøer<br />
med aktivitetsarealer er kædet sammen i et æstetisk hele.<br />
Borgere i alle aldre oplever grønne områder og trafiksikre pladser til udadvendte<br />
aktiviteter og leg samt et grønt og sikkert vejnet.<br />
Grøn struktur<br />
Det grønne stinet gennem kommunen består dels af egentlige parkstier<br />
dels af grønne gangforløb, som Frederiksberg Allé og den sydlige del af<br />
Dalgas Boulevard. Hvor det er muligt, vil det eksisterende stisystem i de<br />
kommende år blive begrønnet og suppleret med mindre stiforløb, så de<br />
rekreative områder kædes sammen af et grønt stinet.<br />
I samarbejde med Københavns Kommune vil de sidste etaper af Den<br />
Grønne Sti blive afsluttet inden for de kommende år. Stien vil lokalt få stor<br />
betydning for udbygning af det frederiksbergske stinet.<br />
Strækningen mellem Åboulevarden og Rolighedsvej afventer Københavns<br />
Kommunes etablering af broforbindelse over Ågade. Stiforløbet fra området<br />
omkring Frederiksberg station til Nordre Fasanvej kan først gennemføres<br />
når CBS´s byggeri øst for Solbjerg station (Fasanvej) er under afslutning<br />
i 2006. Herefter vil Den Grønne Sti indgå i den ca. 10 km lang regionale<br />
sti, der løber gennem København og Frederiksberg Kommuner.<br />
„Promenadestien” langs Allégade planlægges videreført til Frederiksberg<br />
Runddel.<br />
De rekreative områder<br />
De største parkområder Frederiksberg Have og Søndermarken udgør de<br />
væsentligste rekreative områder, men også Lindevangsparken, Aksel Møllers<br />
Have, Søfrontparken, Hostrups Have og Landbohøjskolens Have har<br />
stor betydning som nærrekreative arealer.<br />
Redegørelse<br />
Sti i Grøndalsengen.<br />
Labyrinten ved Pile Allé.<br />
Soppebassin i Lindevangsparken.<br />
Trappeanlæg ved Søfrontparken.
Kildevæld i Søfrontparken.<br />
Legeplads i Rosenhaven.<br />
Frederiksberg Allé.<br />
Beslutningen om at omlægge Solbjerg Kirkegård til Parkkirkegård vil i de<br />
kommende år få stor betydning for borgerne i den sydvestligste del af<br />
kommunen. Temahaverne i Solbjerg Parkkirkegård er senest suppleret<br />
med en have, der har vand som tema.<br />
Vandelementer som ”blå flader” og springvand har stor betydning for den<br />
rekreative værdi af byrummet og søges indpasset i de rekreative områder<br />
og byrum. Vandelementet indeholder ikke kun rekreative og æstetiske<br />
værdier, men kan også indgå som ”lydkulisse” til byens trafik. Der arbejdes<br />
med indpasning af vandelementer området omkring Frederiksberg<br />
station, ved Aksel Møllers Have, ved ”Sløjfen” på Peter Bangs Vej samt på<br />
pladsen ved hjørnet Godthåbsvej - Nordre Fasanvej.<br />
Parkområderne skal rumme mulighed for naturvejleder-aktiviteter. Naturvejledning<br />
øger borgernes forståelse og interesse for naturens sammenhænge<br />
og aktiviteterne motiverer til øget anvendelse af parkområderne.<br />
Legepladserne, der er et vigtigt element i parkområderne, skal tilsammen<br />
indeholde et varieret udbud af legemuligheder for forskellige alderstrin, ligesom<br />
sikkerheden ved legeredskaberne skal prioriteres.<br />
Træer<br />
Træer udgør en væsentlig del af den bolignære naturoplevelse, og det er<br />
afgørende at kommunens vejtræbestand, på ca. 6.000 træer, vedligeholdes<br />
og udbygges.<br />
Efter elmesygens hærgen er alle elmetræer udskiftet med nye, sunde træarter.<br />
Ved nyplantning anvendes der forskellige træarter, så artsspecifikke<br />
sygdomme som elmesyge, platansyge m.fl., ikke reducerer for store dele<br />
af vejtræbestanden. Af markante træplantninger kan nævnes Frederiksberg<br />
Allé og Dalgas Boulevard, der er blandt de mest markante alléer i<br />
landet.<br />
Privatejede træer, der er over 25 år gamle, beskyttes gennem bevaringsbestemmelser<br />
i byplanvedtægter og lokalplaner, der sikrer at kommunen<br />
skal godkende beskæring og fældninger. I områder der ikke er omfattet af<br />
bevaringsbestemmelser opfordres borgerne til selv at sikre og bevare<br />
værdifuld træplantning.<br />
Ved beplantning kan tilstræbes et fælles grønt udtryk for de enkelte kvarterer<br />
- om muligt i samarbejde med private grundejere.<br />
Kolonihaver<br />
I forbindelse med etableringen af Metroen, Ringbanen og Flintholm station<br />
er der nedlagt et antal kolonihaver. I dag er der følgende kolonihaveområder<br />
på Frederiksberg:<br />
- Det største - Haveselskabets Medlemshaver - er beliggende i Frederiksberg<br />
Have.<br />
- Kolonihaveområdet „Haveforeningen Dalgas“ ved Jyllandsvej er fredet.<br />
Området er ejet af DSB.<br />
- Fire kolonihaveområder er beliggende på banearealerne i den vestligste<br />
del af Frederiksberg.<br />
Loven om kolonihaver, der trådte i kraft i 2001, medførte at kolonihaveområder,<br />
der var taget i brug inden den 1. november 2001, blev varige,<br />
hvis det ikke inden denne dato var meddelt Miljø- og Energiministeriet, at<br />
området skulle være et ikke-varigt kolonihaveområde.<br />
At et område er varigt indebærer, at kolonihaveområdet ikke må nedlægges<br />
helt eller delvist uden tilladelse fra kommunalbestyrelsen. Tilladelse til<br />
nedlæggelse kan kun gives, hvis væsentlige samfundsmæssige hensyn gør<br />
det nødvendigt at disponere over arealet til et formål, der ikke kan tilgodeses<br />
et andet sted i kommunen, og hvis der, inden området ryddes, tilvejebringes<br />
et nyt kolonihaveområde til erstatning for det område, der<br />
nedlægges.<br />
Det skal jf. planloven sikres, at der er udlagt bynære arealer til kolonihaver<br />
i et antal og med en placering, der er i overensstemmelse med bebyggelsesforholdene<br />
og mulighederne for at udlægge kolonihaveområder i<br />
kommunen. For Frederiksbergs vedkommende vil muligheden for at udlægge<br />
yderligere kolonihaveområder være yderst vanskelig.<br />
Redegørelse<br />
37
38<br />
BYENS RUM OG ARKITEKTUR<br />
I de senere år er der lagt vægt på at udbygge byens æstetiske kvaliteter<br />
gennem øget fokus på bygningsbevaringen, arkitekturen og indretningen<br />
af byens rum. Bevaringsværdig bebyggelse er sikret gennem lokalplanlægningen,<br />
der arbejdes med nye byrum, og der er udarbejdet manualer<br />
for byudstyr og for facader og skilte.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål - at udformning af bebyggelse<br />
og byens rum sker på et højt arkitektonisk og æstetisk niveau - fastsættes<br />
følgende mål for udviklingen:<br />
• De særlige frederiksbergske kvaliteter i strukturer og bebyggelser bevares.<br />
• Renovering af ældre bebyggelse sker med respekt for det oprindelige og<br />
nybyggeri tilpasses den omgivende bebyggelse.<br />
• Byens rum udformes med kvalitet i valg af byudstyr, belægning, belysning<br />
og beplantning - og indrettes med balance mellem aktiviteter og<br />
tilgængelighed.<br />
• Skiltning og reklamering underordner sig den enkelte bygning og omgivelserne.<br />
Udpegning af bevaringsværdig bebyggelse<br />
Den bevaringsværdige bebyggelse skal sikres både gennem lokalplanlægningen<br />
og gennem udpegning af bygninger med bevaringsværdi i kommuneplanen.<br />
(Se nærmere i redegørelsen side 40)<br />
Hovedstruktur
Renovering skal ske med respekt for<br />
det oprindelige udseende.<br />
Eksisterende og ny bebyggelse skal tilpasses.<br />
Skiltning skal tilpasses den enkelte bygnings<br />
arkitektur.<br />
Plads ved Soranernes Hus.<br />
Plads ved Godthåbsvej - Nordre Fasanvej.<br />
Bevaring af strukturer og bebyggelse<br />
Det skal sikres at villaområderne bibeholdes, så den varierede bebyggelsesstruktur<br />
med etagebebyggelse og villabebyggelse bevares.<br />
Der skal ligeledes lægges vægt på at fastholde den eksisterende karréstruktur<br />
med ensartet bebyggelse, veldefinerede grønne gaderum og fredelige<br />
grønne gårde.<br />
Renovering af ældre bebyggelse skal ske med respekt for husenes oprindelige<br />
udseende, arkitektoniske udtryk og materialevalg. Især lægges der<br />
vægt på vinduer, facadeafrensninger, farvevalg, materialer og tagbelægninger.<br />
Bevaringsværdige vejforløb og pladser skal sikres også med hensyn til belægning,<br />
byudstyr, træer m.m.<br />
Nybyggeri<br />
Nybyggeri tilpasses - efter en vurdering i det enkelte tilfælde - den eksisterende<br />
bebyggelse med henblik på at opnå en harmonisk sammenhæng.<br />
Den høje arkitektoniske og materialemæssige kvalitet i nybyggeri skal<br />
fastholdes både ved enkeltstående bygninger og ”huludfyldninger” i bestående<br />
bygningsmasse.<br />
Byens rum<br />
Ved udformning af byens rum tilstræbes helhed mellem de enkelte elementer:<br />
bebyggelse, belægning, belysning, beplantning og byudstyr.<br />
Kvaliteten og placeringen af det byudstyr, der anvendes, skal sikre et højt<br />
æstetisk udtryk i byens rum.<br />
Belysningen i byrummet skal understøtte de forskellige bymiljøer gennem<br />
hensigtsmæssig og dekorativ belysning.<br />
Også inventaret i de mange udendørsserveringer i byen skal være af høj<br />
kvalitet. Ved indretning af udecaféer skal det endvidere sikres, at caféborde,<br />
stole, indhegninger og serveringsskranker mv. optager begrænset<br />
plads i byens frirum.<br />
Med henblik på en optimal udformning af byens rum gennemføres en byrumsanalyse.<br />
Facader og skilte<br />
Gennem fastlæggelse af bestemmelser om facadeudstyr, skiltning og reklamering<br />
i alle kommende lokalplaner skal sikres et smukkere og mere<br />
harmonisk Frederiksberg.<br />
Skiltning, reklamering og opsætning af andet facadeudstyr skal tilpasses<br />
den enkelte bygnings arkitektur og omgivelserne i øvrigt.<br />
Store permanente og udskiftelige skilte (bill-boards) må ikke opsættes, ligesom<br />
gavludsmykninger og -malerier kun kan tillades efter en vurdering<br />
i hvert enkelt tilfælde.<br />
Der vil fortsat blive gjort en indsats mod graffitien.<br />
Hovedstruktur<br />
39
40<br />
REDEGØRELSE<br />
Byens rum og arkitektur<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg har varierede områder, hvor der lægges vægt på “det<br />
grønne byrum”.<br />
Borgere udtrykker stor tilfredshed med den bygningsmæssige omsorg<br />
for de enkelte kvarterers „særlige sjæl“.<br />
Hidtidig bevaringsplanlægning<br />
I forbindelse med udarbejdelsen af Kommuneatlas for Frederiksberg er<br />
samtlige bygninger opført før 1940 registreret med bevaringsværdier på<br />
en skala 1 - 9 efter bevaringssystemet SAVE. Hertil kommer de fredede<br />
bygninger.<br />
Det samlede antal af bygninger med bevaringsværdi 1-4 (fra før 1940)<br />
nærmer sig de 3000.<br />
Heraf udgør bygninger med:<br />
- bevaringsværdi 1 - 2 sammenlagt ca. 165,<br />
- bevaringsværdi 3 ca. 1.160,<br />
- bevaringsværdi 4 ca. 1.550<br />
I selve kommuneatlasset er bevaringsværdierne 1 - 9 samlet i tre kategorier<br />
hvor:<br />
1 - 3 = høj bevaringsværdi,<br />
4 - 6 = middel bevaringsværdi, og<br />
7 - 9 = lav bevaringsværdi.<br />
Igennem de senere år er der udarbejdet flere bevarende lokalplaner, der<br />
tager sigte på at sikre de enkelte områders sammenhængende arkitektoniske<br />
præg - uanset den enkelte bygnings bevaringsværdi. I alle øvrige<br />
lokalplaner udpeges samtlige bygninger med bevaringsværdi 1 - 4 som<br />
bevaringsværdige.<br />
Også i byggesagsbehandlingen har den hidtidige praksis - efter en politisk<br />
beslutning - været, at bygninger med bevaringsværdi 1 - 4 ikke må nedrives<br />
uden Kommunalbestyrelsens tilladelse.<br />
Udpegning af bevaringsværdige bygninger i kommuneplanen<br />
Ifølge en bekendtgørelse fra oktober 2002 skal de kommuner, der sammen<br />
med Kulturarvsstyrelsen (tidligere Skov- og Naturstyrelsen) har udarbejdet<br />
et kommuneatlas, inden udgangen af indeværende kommunale<br />
valgperiode foretage en udpegning af bevaringsværdige bygninger i kommuneplanen.<br />
Kommunalbestyrelsen vælger selv grundlaget for udpegningen<br />
af de bevaringsværdige bygninger.<br />
Retsvirkningen af udpegningen af de bevaringsværdige bygninger i kommuneplanen<br />
- som også gælder for bygninger udpeget i lokalplaner - er<br />
dels indførelse af en offentlighedsprocedure forud for en eventuel nedriv-<br />
Redegørelse<br />
Ejendommen på hjørnet af Gammel<br />
Kongevej og Falkoner Allé er udpeget<br />
som bevaringsværdig.
Gavlmalerier i Smallegade.<br />
Pladsen omkring Frederiksberg station.<br />
ning af bygningerne, dels muligheden for at der kan gives støtte til de<br />
bevaringsværdige bygninger via det lokale bygningsforbedringsudvalg oprettet<br />
efter byfornyelseslovgivningen.<br />
Kommunalbestyrelsen har dog i foråret <strong>2004</strong> vedtaget ikke at nedsætte et<br />
bygningsforbedringsudvalg.<br />
I nærværende kommuneplan er dels bygninger, der i forvejen er omfattet<br />
af bevarende bestemmelser i lokalplanerne, dels bygninger med bevaringsværdi<br />
1 + 2 udpeget som bevaringsværdige.<br />
Med henblik på inden for de kommende år evt. at udpege øvrige bygninger<br />
med bevaringsværdi 3 + 4 som bevaringsværdige i kommuneplanen<br />
er der påbegyndt en ajourføring og kvalitetssikring af den foreliggende bevaringsregistrering<br />
(SAVE-registeret). Det tilstræbes i dette arbejde også<br />
at inddrage en vurdering af de kulturhistoriske interesser samt bygninger<br />
opført efter 1940.<br />
Indpasning af bebyggelse<br />
Langs en del af vejene er der pålagt byggelinier/vejudvidelseslinier. Det er<br />
hensigten at gennemgå og revurdere disse linier med henblik på at ophæve<br />
eller ændre disse for at muliggøre indpasning af nybyggeri samt omog<br />
tilbygninger i samme facadelinie som den eksisterende bebyggelse.<br />
Byens rum<br />
Pladser og torve danner en væsentlig rammer om byens udeliv - og i byrummet,<br />
hvor borgerne mødes, skal der være plads til både spontane og<br />
planlagte aktiviteter, samtidig med at trafikken skal kunne afvikles på en<br />
hensigtsmæssig måde. Selv små pladser kan have stor betydning for et<br />
områdes rekreative værdi og skal derfor søges indpasset hvor det er muligt<br />
- f.eks. ved hjørner og ”lommer” i husrækker.<br />
Kvalitet i den arkitektoniske udformning af byens rum har afgørende betydning<br />
for udelivet i byen og for den enkelte borgers ønske om at værne<br />
om og identificere sig med lokalområdet.<br />
Kvalitet og placering af det byudstyr (bænke, affaldskurve, belysning<br />
mv.), der anvendes i byens rum og vejforløb, har væsentlig betydning for<br />
funktionen og det æstetiske udtryk af byrummet.<br />
Den kunstige belysning har stor betydning for uderummets anvendelsesmuligheder.<br />
Kvaliteten af byrummet øges med den rigtige belysning, der<br />
foruden den funktionelle belysning også kan omfatte synliggørelse af elementer<br />
som bygningsfacader, træer, skulpturer m.v. og dermed øge den<br />
æstetiske oplevelse på stedet. Belysningen skal i højere grad gøres til et<br />
stemningsskabende element, der skal forskønne og øge kvaliteten i oplevelsen<br />
af byrummene.<br />
Der er udarbejdet en belysningsplan med retningslinier for renovering og<br />
udbygning af belysningsanlæggene på Frederiksberg. Planen opsætter mål<br />
for den fremtidige belysning - herunder at den kunstige belysning skal øge<br />
trygheden i og brugen af byrummene, og dermed øge borgernes mulighed<br />
for at anvende torve og pladser når det er mørkt.<br />
Som en konsekvens af Kommunalbestyrelsens beslutning om at øge kvaliteten<br />
af byens rum er der udarbejdet en designstrategi og en designmanual<br />
for valg af byudstyr, belægningstyper mv. - herunder også inventar<br />
til udendørsserveringer. Designmanualen skal sikre overensstemmelse<br />
mellem de forskellige elementer i det offentlige rum og anvendes som et<br />
styringsredskab ved omlægning eller etablering af nye byrum for at skabe<br />
balance mellem eksisterende og nye elementer så byudstyr, belysning, facader<br />
og beplantning indgår i en samlet helhed.<br />
Et andet styringsredskab er ”Råden over vejareal” der sætter betingelser<br />
for udnyttelse af byrummet og samtidig befordrer tilgængelighed i byen -<br />
herunder ved indretning af udendørsservering.<br />
Befolkningstætheden bevirker, at byens rum og friarealer benyttes intensivt.<br />
Derfor skal udformningen og vedligeholdelse af arealerne optimeres<br />
og der skal løbende tages højde for brugernes behov og ønsker.<br />
Det skal prioriteres at byens rum er bruger– og handicapvenlige. Ved udformning<br />
af byrummet er det vigtigt at indrette arealerne, så kørestolsbrugere,<br />
gangbesværede, blinde og svagtseende kan færdes trygt.<br />
Redegørelse<br />
41
42<br />
Nye pladser og torve<br />
Der tilføres i disse år byen en række nye pladser i tilknytning til Metroens<br />
stationer.<br />
Først og fremmest etableres ved Frederiksberg station et sammenhængende<br />
system af torve og pladser, der gennem forskellig belægning, belysning<br />
og beplantning får hver deres identitet, ligesom vandelementet<br />
indgår i flere af byrummene.<br />
I Flintholmområdet etableres - med anlæg af Flintholm Boulevard og tilhørende<br />
pladser - tilsvarende byrum, hvor der lægges vægt på kvaliteten og<br />
funktionen af de forskellige byrum.<br />
Med udviklingen af disse områder samt Porcelænsgrunden og Nimbusparken<br />
er der igangsat en udviklingsproces, der rummer mulighed for en<br />
forstærket bymæssig karakter og etablering af nye interessante byrum.<br />
Kvaliteten af byrummene er vigtig, da de udgør rammerne for livet i byen<br />
for borgere og brugere - og samtidig fungerer som byens ansigt og velkomst<br />
udad til.<br />
Der vil blive gennemført en byrums- og bylivsundersøgelse og fastlagt en<br />
strategi for byrummene, der skal medvirke til at gøre byrummene på Frederiksberg<br />
mere attraktive og løfte den arkitektoniske og rumlige oplevelse<br />
af hvert enkelt rum samt af Frederiksberg som helhed.<br />
God arkitektur<br />
For at tydeliggøre betydningen af kvalitet i bygningernes udformning og<br />
materialer præmierer Frederiksberg Kommune god arkitektur. Frederiksberg<br />
Kommune har været foregangskommune i forbindelse med præmiering<br />
af ”Gode og Smukke Bygninger”, idet ordningen startede på Frederiksberg<br />
i 1902, og den har fungeret næsten ubrudt siden da. Præmieringen<br />
omfatter nybyggerier og renoveringer, som er færdiggjort med intervaller<br />
på ca. 2 år.<br />
Facader og skilte<br />
Der er udarbejdet en skilte- og facademanual for kommunen. Manualen<br />
redegør i store træk for butiksskiltningens forhold til den bygning de placeres<br />
på, farver i byen, renoveringer, belysning mv. Manualen er uddelt til<br />
samtlige butiksindehavere i centerstrøgene Gammel Kongevej, Falkoner<br />
Allé og Godthåbsvej.<br />
Disse tiltag bliver til stadighed fulgt op gennem detaljerede bevaringsbestemmelser<br />
i de nye lokalplaner. De er den vigtigste forudsætning for at<br />
kunne styre udviklingen.<br />
Kommunalbestyrelsens ønske om øget fokus på byrummene har endvidere<br />
medført, at der er sikret kontinuitet i sagsbehandlingen af ansøgninger om<br />
eksempelvis opsætning af ny butiksskiltning.<br />
Alle bestræbelser går på at dæmpe skiltning og reklamering mest muligt,<br />
så husene får lov til at fremtræde med deres arkitektoniske detaljering<br />
uden påklistret, sekundær facadebeklædning. Derfor tillades heller ikke<br />
opsætning af store reklametavler (bill-boards), som på grund af størrelsen<br />
og de pågående budskaber udgør en visuel forurening af byens rum.<br />
Redegørelse<br />
Facaderenoveringen blev præmieret i<br />
<strong>2004</strong>.<br />
Skiltning og reklamering skal dæmpes<br />
mest muligt, så husene får lov til at<br />
fremtræde med deres arkitektoniske<br />
detaljering.
TRAFIKKEN<br />
I løbet af de senere år er der sket markante trafikale ændringer på Frederiksberg.<br />
Metroen kører nu gennem hele Frederiksberg, Ringbanen kører<br />
langs kommunens vestgrænse og inden for den kollektive trafik er der arbejdet<br />
på at sikre bedre skifteforhold og for at sikre en bedre busfremkommelighed.<br />
Der er anlagt nye cykelstier og -baner langs flere veje. Der er arbejdet<br />
målrettet med sikring af skoleveje og anlægget af Den Grønne Sti fra vest<br />
til nord er snart afsluttet.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål - at trafikken skal afvikles på en<br />
miljø- og trafiksikkerhedsmæssig forsvarlig måde - fastsættes følgende<br />
mål for trafikudviklingen:<br />
• Med henblik på at reducere trafikkens miljøbelastning skal den gennemkørende<br />
trafik reduceres.<br />
• Det skal være sikkert at færdes for fodgængere og cyklister.<br />
• Den kollektive trafik – herunder Metro Cityringen – skal forbedres og udbygges<br />
så den kollektive trafik fremstår som et attraktivt alternativ til<br />
den individuelle transport.<br />
• Støj og luftforureningen fra trafikken skal reduceres.<br />
Vejstruktur<br />
Med henblik på at afvikle biltrafikken på de bedst egnede veje og reducere<br />
biltrafikken i lokalområderne fastlægges en vejstruktur med trafikveje og<br />
lokalveje.<br />
Hovedstruktur<br />
43
44<br />
Trafikvejene udgør det overordnede vejnet i kommunen og det skal søges<br />
sikret, at gennemfartstrafikken samt trafikken til og fra Frederiksbergs<br />
kvarterer til det øvrige København og regionalvejnettet afvikles på disse<br />
veje.<br />
Trafikvejene inddeles i 2 hastighedsklasser:<br />
Trafikveje (50 km/t) betjenes af den kollektive trafik, og på længere sigt<br />
skal der etableres cykelstier langs disse strækninger.<br />
Trafikveje (40 km/t) betjenes ikke af den kollektive trafik, og på længere<br />
sigt tilstræbes etableret cykelbaner langs disse strækninger. Kommunen vil<br />
være positiv over for en nedsættelse af hastighedsgrænsen til 40 km/t.<br />
Der kan etableres hastighedsdæmpende foranstaltninger, hvor specielle<br />
forhold gør sig gældende.<br />
Lokalveje udgør i princippet det øvrige vejnet i kommunen og skal afvikle<br />
trafikken fra trafikvejene til selve turmålet/boligen. Kommunen vil være<br />
positiv over at nedsætte hastighedsgrænsen til 40 km/t eller derunder efter<br />
en vurdering af de samlede trafikale konsekvenser for området. Der<br />
etableres hastighedsdæmpende foranstaltninger efter en helhedsbetragtning<br />
af vejnettet og det enkelte boligområde.<br />
En eventuel hastighedsnedsættelse forudsætter normalt at der er et flertal<br />
for forslaget blandt de berørte beboere og at der foretages en vurdering<br />
af de samlede trafikale konsekvenser for området. Kommunen forbeholder<br />
sig dog ret til muligheden for på eget initiativ at fastlægge lokale hastighedsgrænser,<br />
såfremt det af trafiksikkerhedsmæssige årsager vurderes<br />
nødvendigt.<br />
Parkering<br />
Parkeringsudbudet søges tilpasset parkeringsefterspørgslen, idet antallet<br />
af parkeringspladser på Frederiksberg søges øget gennem ombygning af<br />
gadearealer og gennem benyttelse af private- og halvprivate arealer til<br />
beboerparkering samt anlæg af parkeringshuse og –kældre.<br />
Cykel- og gangtrafik<br />
Det skal være sikkert og attraktivt at færdes for fodgængere og cyklister<br />
og det er målsætningen at gang og cykel bliver de foretrukne transportformer<br />
på de korte ture under 5 km.<br />
Cykelstinettet skal udbygges yderligere - primært langs trafikvejene. Den<br />
Grønne Sti, der både rummer gang- og cykelsti, skal færdiggøres.<br />
Der skal lægges vægt på trafiksikkerheden og fremkommeligheden for cykel-<br />
og gangtrafikken, især hvor fodgængere og cyklister oplever større<br />
barrierer og usikkerhed.<br />
Kollektiv trafik<br />
I et nært samarbejde med HUR, DSB og Frederiksbergbaneselskabet skal<br />
den kollektive trafik til stadighed søges styrket og forbedret som et attraktivt<br />
alternativ til de øvrige transportformer. Bl.a. ved at nedsætte rejsetiden<br />
gennem øget busfremkommelighed, gennem bedre koordination og<br />
skiftemuligheder - særligt på de veje, hvor A-busserne kører.<br />
Lindevang station.<br />
Hovedstruktur<br />
Der skal lægges vægt på trafiksikkerheden<br />
for cykeltrafikken.<br />
Metrostander.<br />
Lindevang station.
Tung trafik på Peter Bangs Vej.<br />
Tung trafik<br />
Den tunge trafik vil blive søgt reduceret, uden at det går ud den service<br />
der ydes byens butikker og øvrige varemodtagere. Samtidig tilstræbes<br />
bedre forhold for den tunge trafik, der nødvendigvis har ærinde på Frederiksberg.<br />
Der vil blive indrettet særlige læssezoner på de stærkest trafikerede butiksstrøg.<br />
Kommunen vil desuden overveje at indføre miljøzone på Frederiksberg<br />
med f.eks. obligatorisk krav om partikelfilter.<br />
Trafiksikkerhed<br />
Antallet af dræbte og alvorligt tilskadekomne søges frem til 2012 reduceret<br />
med 40% i forhold til 1998 uafhængigt af trafikudviklingen bl.a. gennem<br />
hastighedsdæmpende foranstaltninger, ombygninger, forbedring af<br />
sikkerheden i kryds og på strækninger med mange uheld samt gennem<br />
kampagner og information.<br />
Støj og luftforurening<br />
Trafikstøjen skal bekæmpes både ved kilden, i udbredelsen og ved modtageren.<br />
Kommunen vil gøre en særlig indsats for at forbedre forholdene for<br />
de boliger der udsættes for et støjniveau over 65dB(A).<br />
Luftforureningen vil i lokalområder blive reduceret ved at samle trafikken<br />
på det overordnede vejnet, ved at sikre en mere glidende trafikafvikling<br />
samt ved at benytte mere miljøvenlige køretøjer.<br />
Hovedstruktur<br />
45
46<br />
REDEGØRELSE<br />
Trafikken<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg har hurtige, effektive og miljøvenlige kollektive trafikforbindelser<br />
med bl.a. Metro samt et veludbygget differentieret og<br />
sikkert vejnet, der blandt andet leder den tunge, gennemkørende<br />
trafik uden om kommunen. Frederiksberg har ligeledes et velfungerende<br />
og sikkert cykelstisystem.<br />
Borgerne oplever et grønt og sikkert vejnet samt en god og sikker adskillelse<br />
af de forskellige trafikformer.<br />
Borgerne oplever, at det er attraktivt at benytte kollektiv trafik og cykel,<br />
men at der samtidig tages hensyn til privatbilister.<br />
Der er tilstrækkeligt med parkeringspladser - og flere af disse er underjordiske.<br />
Trafikplaner<br />
Hovedstadens Udviklingsråd har vedtaget Trafikplan 2003, der er en overordnet<br />
trafikplan for hele Hovedstadsområdet. Både Københavns og Frederiksberg<br />
Kommune har udarbejdet nye Trafik- og Miljøhandlingsplaner.<br />
Frederiksberg Kommunalbestyrelse vedtog i januar <strong>2004</strong> Trafik- og Miljøhandlingsplan<br />
2003.<br />
Vejstruktur og hastighedsplan<br />
Med den fastlagte vejstruktur er vejene opdelt efter funktion og udformning<br />
i trafikveje og lokalveje.<br />
Der lægges op til at kommunen vil være positiv overfor at nedsætte hastigheden<br />
til 40 km/t på trafikveje uden kollektiv trafikbetjening samt nedsætte<br />
hastigheden på lokalveje til 40 km/t eller derunder, såfremt der er<br />
et lokalt ønske herom. For kommunen er det vigtigt, at eventuelle beslutninger<br />
om nedsættelse af hastigheden træffes i dialog med berørte beboere.<br />
Cykelstier<br />
Cykelstinettet er igennem de seneste år løbende blevet udbygget ved anlæg<br />
af både cykelstier og –baner. Der er anlagt cykelstier på hovedparten<br />
af trafikvejene og senest langs store dele af Nordre Fasanvej og cykelbaner<br />
langs Thorvaldsensvej, H.C. Ørsteds Vej og langs Nyelandsvej.<br />
Kommunen vil i de kommende år fortsætte udbygningen af cykelstier og -<br />
baner.<br />
Parkeringsundersøgelse og strategi<br />
I takt med den stigende biltrafik og den dermed stigende efterspørgsel på<br />
parkeringspladser, har det været nødvendig at udvide parkeringszonen til<br />
at gælde vejene øst for Fasanvejslinien og udarbejde en parkeringsstrategi<br />
for hele kommunen.<br />
Parkeringsstrategien blev vedtaget af kommunalbestyrelsen i 2003, og siden<br />
er der etableret nye parkeringspladser i området omkring Forum og i<br />
Svømmehalskvarteret. Det er planen også at anlægge nye parkeringspladser<br />
i området omkring Frederiksberg Allé og i området omkring Kronprinsesse<br />
Sofies Vej.<br />
Fra 1. februar <strong>2004</strong> er der etableret betalingsparkering i to parkeringsanlæg<br />
ved Falkonér Plads og Sylows Plads.<br />
Som et to-årigt forsøg stiller kommunen to P-pladser foran Frederiksberg<br />
Brandstation ud mod Howitzvej til rådighed for en officiel delebilsordning.<br />
Udbygning af den kollektive trafik<br />
Den kollektive trafik har i de seneste år været inde i en stor udvikling.<br />
Metroen åbnede til Vanløse i 2003 og i <strong>2004</strong> blev også Flintholm station<br />
indviet. Samtidig blev Ringbanen mellem Hellerup og Flintholm taget i<br />
brug og i begyndelsen af 2005 åbnede strækningen mellem Flintholm og<br />
en midlertidig Ny Ellebjerg station.<br />
Redegørelse<br />
Cykelstinettet er igennem de seneste år<br />
løbende blevet udbygget.<br />
Der er etableret betalingsparkering i to<br />
parkeringsanlæg ved Falkoner Plads og<br />
Sylows Plads.
Metroen til Frederiksberg station over<br />
Forum blev åbnet i foråret 2003 - og fra<br />
efteråret 2003 kørte Metroen videre fra<br />
Frederiksberg til Vanløse over bl.a. Solbjerg<br />
station (Fasanvej).<br />
Efter indvielsen af Metroen og Ringbanen er der sket en reduktion af bustrafikken<br />
som en tilpasning til det samlede kollektive trafikbehov.<br />
Der arbejdes fortsat med at udbygge Metroen. Frederiksberg Kommune<br />
arbejder sammen med Københavns Kommune, Transport- og Energiministeriet<br />
og Finansministeriet om at skabe etablerings- og finansieringsmuligheder<br />
for en cityring.<br />
En udredningsrapport fra maj 2005 skal danne udgangspunkt for en endelig<br />
beslutning om såvel linieføring som finansiering.<br />
Trafiksikkerhed<br />
I 2000 fremkom Færdselssikkerhedskommissionen med handlingsplanen:<br />
”Hver ulykke er én for meget – trafiksikkerhed starter med dig”. Planens<br />
overordnede målsætning er, at der på landsplan i forhold til 1998 tilstræbes<br />
en samlet reduktion af alvorlige personskader og dræbte på 40% frem<br />
til år 2012. Færdselssikkerhedskommissionen anbefaler at der arbejdes<br />
målrettet med følgende indsatsområder: uheld med for høj hastighed,<br />
uheld med spiritus, uheld i kryds og uheld med lette trafikanter.<br />
Uheldsopgørelser viser at der siden 2000 har været et svagt fald i antallet<br />
af uheld i Frederiksberg Kommune, men kommunen er bevidst om, at skal<br />
målsætningen opfyldes, må der fortsat i de kommende år arbejdes målrettet<br />
med trafiksikkerhedsarbejdet. I Trafik- og Miljøhandlingsplan 2003<br />
er der opstillet en række specifikke forslag til hvorledes antallet af uheld<br />
kan reduceres, gennem nedsættelse af hastighederne, regulering af<br />
venstresvingskonflikter, sortpletarbejde i kryds, etablering af fodgængerstøttepunkter<br />
og midterheller samt ved kampagner og information.<br />
Støj<br />
Modelberegninger for Frederiksberg viser, at ca. 43 % af byens boliger er<br />
belastet med et trafikstøjniveau ved facaden over 55 dB(A), hvilket er Miljøstyrelsens<br />
vejledende grænseværdi. Heraf er godt 20 % af boligerne belastet<br />
med et støjniveau over 65 db(A), som anses for særligt generede.<br />
De mest belastede strækninger er Roskildevej (mellem Dalgas Boulevard<br />
og Søndre Fasanvej), den sydlige del af Nordre Fasanvej og den vestlige<br />
del af Godthåbsvej.<br />
I Trafik- og Miljøhandlingsplanen nævnes en række virkemidler som kommunen<br />
i de kommende år vil overveje at tage i anvendelse, herunder anvendelsen<br />
af støjdæmpende asfalt samt udarbejdelse af egentlige støjhandlingsplaner.<br />
En støjhandlingsplan kortlægger støjforholdene nærmere<br />
i et konkret område og kommer med forslag til støjafhjælpende foranstaltninger.<br />
Der gennemføres i den sammenhæng forsøg med støjdæmpende<br />
asfalt.<br />
Luftforurening og miljøzoner<br />
Luftforureningen knytter sig især til det overordnede vejnet, hvor trafikken<br />
er stærk og gaderummet er lukket. Der er udført modelanalyser der<br />
viser at koncentrationen på en enkelt strækning (sydlige del af Nordre<br />
Fasanvej) overstiger Miljøstyrelsen vejledende grænseværdier.<br />
I de senere år er man blevet opmærksomhed på de sundhedsmæssige risici<br />
ved partikelforurening - særligt forurening med de helt små såkaldt<br />
ultrafine partikler. Partiklerne stammer især fra dieseldrevne køretøjer,<br />
herunder især de tunge køretøjer over 3,5 ton. Montering af partikelfiltre<br />
er en måde hvorpå partikeludslippet kan reduceres. Kommunen har allerede<br />
i dag en erklæret politik om at man ved nyindkøb af dieselkøretøjer<br />
samt ved udlicitering af opgaver, stiller krav om påmontering af partikelfiltre<br />
- såfremt det er teknisk muligt.<br />
Desuden giver Færdselslovens § 92 kommunen en mulighed for på forsøgsbasis<br />
at indføre lokale trafikrestriktioner, hvis det er miljømæssigt begrundet.<br />
Dette kan gøres i form af en miljøzone, dvs. et geografisk afgrænset<br />
område, hvor der gælder skærpede regler, f.eks. krav om at<br />
dieselkøretøjer skal have påmonteret partikelfiltre. Spørgsmålet om miljøzoner<br />
indgår som et af forslagene i Trafik- og Miljøhandlingsplanen.<br />
Redegørelse<br />
47
48<br />
ERHVERVENE<br />
Ændringer i erhvervsstrukturen har gennem en årrække medført at tidligere<br />
industriområder er omdannet til boligområder, og nye typer erhverv<br />
er rykket ind, hvor fremstillings- og håndværksvirksomheder tidligere havde<br />
til huse. Den kongelige Porcelænsfabriks produktion er i dag flyttet ud<br />
og området under omdannelse, ligesom et erhvervsområde ved Flintholm<br />
Allé er inddraget i byudviklingsområdet ved Flintholm. Novozymes, der<br />
delvis er beliggende i København, er i dag den eneste større produktionsvirksomhed<br />
på Frederiksberg.<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål – at søge grundlaget for arbejdspladser<br />
udvidet og at udbygge Frederiksberg som center for uddannelses-<br />
og forskningsinstitutioner - fastsættes følgende mål for erhvervsudviklingen:<br />
• Lokalisering af arbejdspladsintensive erhverv i form af kontor- og<br />
servicevirksomheder samt uddannelses- og forskningsinstitutioner sker i<br />
attraktive bymiljøer med god trafikbetjening<br />
• Lokalisering af hotel- og konferencefaciliteter og udbygning af kulturlivet<br />
- herunder teater og kunstnerisk udfoldelse iøvrigt - er med til at skabe<br />
et spændende byliv.<br />
• Ved at lægge vægt på kvalitet i byudviklingen og i indretningen af<br />
butiksgader og byrum tiltrækkes såvel virksomheder og butikker som<br />
turister.<br />
• I et samarbejde mellem erhvervslivet og kommunen udvikles grønne og<br />
miljøvenlige virksomheder.<br />
Hovedstruktur
Byens rum skal være spændende.<br />
Retningslinier for vareudstillinger mv.<br />
skal være med til at sikre attraktive<br />
indkøbsmiljøer.<br />
Hovedindgangen til Zoologisk Have.<br />
Byerhverv i attraktive bymiljøer<br />
Erhvervsstrukturen præges i stigende grad af de vidensbaserede erhverv,<br />
som søger mere centrale lokaliseringer i et attraktivt miljø. Disse nye erhverv<br />
har brug for både god biladgang og kollektiv trafikbetjening, fordi<br />
de har brug for kvalificeret arbejdskraft fra et større regionalt opland og<br />
for kunde- og publikumsadgang.<br />
I de stationsnære områder ved Frederiksberg og Solbjerg (Fasanvej) stationer,<br />
i Flintholm-området samt i byomdannelsesområderne Nimbusparken<br />
og Porcelænsgrunden lægges der vægt på at skabe attraktive bymiljøer<br />
som rammer for lokalisering af de forskellige byerhverv som kontorog<br />
servicevirksomheder samt uddannelses- og forskningsinstitutioner.<br />
Det skal ske gennem arkitektonisk, æstetisk og håndværksmæssig kvalitet<br />
i bebyggelsen, ligesom udformningen af byrummmene skal ske på et højt<br />
æstetisk niveau og materialevalget være af høj kvalitet.<br />
Langs butiksstrøgene skal bl.a. tilpasning af skiltning og reklamering til<br />
den enkelte bygning samt retningslinier for vareudstillinger mv. være med<br />
til at sikre attraktive indkøbsmiljøer.<br />
Erhvervsområder<br />
Området omkring Hillerødgade, hvor Novozymes ligger i dag, vil fortsat<br />
være udlagt til fremstillingserhverv.<br />
Et erhvervsområde ved Bernhard Bangs Allé bibeholdes til fremstillingsog<br />
håndværksvirksomhed.<br />
I området omkring Dronning Olgas Vej og Kong Georgs Vej, der hidtil har<br />
været udlagt til håndværksvirksomheder i tilknytning til villaerne, åbnes<br />
mulighed for at der kan placeres kontor- og serviceerhverv. Det skal sikres<br />
at anvendelsesskiftet ikke medfører skærpede miljøkrav til den faktiske<br />
erhvervsudøvelse, der foregår i området i dag.<br />
De mindre områder, der spredt i byen er udlagt til kontor- og serviceerhverv,<br />
tilstræbes fastholdt til erhvervsformål.<br />
Erhverv i boligbebyggelse<br />
I villaområderne i den østlige del af Frederiksberg er der åbnet mulighed<br />
for at der i den enkelte villa kan indrettes kontor- og liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes en god stor familiebolig.<br />
I etageboligbebyggelsen langs de større veje kan der i forskelligt omfang<br />
etableres detailhandel, kontor- og serviceerhverv, café- og restaurationsvirksomhed<br />
samt kulturelle aktiviteter mv.<br />
Turisme<br />
Zoologisk Have, Frederiksberg Slot, parkerne, museerne og det varierede<br />
by- og kulturliv udgør turistattraktioner.<br />
Frederiksberg udgør i dag en attraktiv del af hovedstaden og skal være<br />
parat til fortsat at tiltrække turister fra ind- og udland, når de er i København.<br />
For at underbygge og styrke turismen er der åbnet mulighed for etablering<br />
af hotel- og konferencefaciliteter i bl.a. Flintholm-området. Endvidere<br />
er der åbnet mulighed for at der evt. kan indrettes hotelfaciliteter i Codanhus-området.<br />
Miljøhensyn<br />
Det skal sikres at virksomheder, der udgør en forureningsmæssig gene for<br />
omgivelserne, etableres og indrettes på en sådan måde, at de er til mindst<br />
mulig gene for omgivelserne.<br />
Erhvervsvirksomheder, som ligger i boligområder eller grænser op til boligområder,<br />
skal søges indpasset så miljømæssigt hensigtsmæssigt som<br />
muligt. Der vil som udgangspunkt ikke kunne etableres nye industrivirksomheder<br />
på Frederiksberg.<br />
Kommunen vil i samarbejde med udvalgte brancher og virksomheder gennemføre<br />
miljøstyringsprojekter og undersøge muligheden for at etablere<br />
et egentlig miljøforum.<br />
Hovedstruktur<br />
49
50<br />
REDEGØRELSE<br />
Erhvervene<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Kommunen har et aktivt og internationalt orienteret erhvervsliv. Liberale<br />
erhverv, handel, service og turisme styrkes for sammen med uddannelsesinstitutionerne<br />
og de kulturelle institutioner at skabe flere attraktive<br />
arbejdspladser.<br />
Det særlige kulturmiljø med Frederiksberg Have og Slottet, Søndermarken<br />
og De små Haver skaber sammen med Falkoner Centeret,<br />
museer, gallerier, caféer og grønne byrum fine rammer for moderne<br />
byturisme - ikke mindst når Den Nye Bymidte, Flintholm-området og<br />
Porcelænsgrunden er omdannet til nye levende bykvarterer.<br />
Erhvervsudvikling<br />
I forhold til tidligere har der været en stor fremgang i antallet af arbejdspladser<br />
indenfor finansiering, forretningsservice samt undervisning og en<br />
tilbagegang inden for industri og offentlig administration. De vigtigste<br />
brancher i 2003 - set i forhold til antal arbejdspladser på Frederiksberg -<br />
er finansiering og forretningsservice (22,6 %) og handel, hotel og restauration<br />
(14,0%) efterfulgt af undervisning og sociale institutioner (hver<br />
12,5%).<br />
Generelt er virksomhedsstrukturen på Frederiksberg kendetegnet ved<br />
mange små og få store virksomheder og mere end halvdelen af alle virksomheder<br />
på Frederiksberg er i 2002 enkeltmandsvirksomheder.<br />
Erhvervsområderne<br />
Ændringen i erhvervsstrukturen har medført en betydelig forandring i anvendelsen<br />
af erhvervsområderne og omdannelsen af erhvervsområderne<br />
vil fortsætte i de kommende år.<br />
Efter udflytningen af produktionen fra Den Kongelige Porcelænsfabrik vil<br />
Novozymes være den eneste større produktionsvirksomhed på Frederiksberg.<br />
Og senest er erhvervsområdet ved Flintholm Allé inddraget til byudviklingen<br />
af centerområdet ved Flintholm station.<br />
Erhverv i boligområderne<br />
I etageboligbebyggelsen langs en række større veje kan der indrettes kontor-<br />
og serviceerhverv i forskellig udstrækning.<br />
På udpegede strækninger bl.a. langs Falkoner Allé, Gammel Kongevej og<br />
Godthåbsvej - Rolighedsvej - Rosenørns Allé kan der i etageboligbebyggelsen<br />
indrettes erhverv i samlige etager.<br />
På udpegede strækninger, hvor der tillades indrettet kontor- og serviceerhverv<br />
i de to nederste etager, er der tillige åbnet mulighed for at der kan<br />
udøves kontor- og liberale erhverv på de øvrige etager. Dette forudsætter<br />
dog, at der opretholdes en bolig på min. 85 m 2 .<br />
Hvor der på udpegede strækninger tillades indrettet kontor- og serviceerhverv<br />
i den nederste etage skal de øvrige etager forbeholdes til boliger.<br />
Generelt for boliger gælder, at lejlighedsindehaveren kun kan anvende et<br />
enkelt værelse, som samtidig bruges til beboelse, til erhverv.<br />
Turismen<br />
Foruden de deciderede turistattraktioner er det attraktive bymiljø og<br />
spændende kultur- og musikliv med til at gøre Frederiksberg attraktiv for<br />
både indenlandske og udenlandske turister.<br />
I alt er der i dag 10 hoteller på Frederiksberg, hvoraf det største - Radisson<br />
i Falkoner Centeret - tillige rummer konferencefaciliteter.<br />
Der er planmæssigt åbnet mulighed for etablering af hotel- og konferencefaciliteter<br />
bl.a. i Flintholm-området, hvilket dog skal dog ses i lyset af, at<br />
der i Københavns City og langs havnefonten i de senere år er opført og<br />
opføres en række nye hoteller, hvilket selvsagt vil påvirke interessen.<br />
Redegørelse<br />
Novozymes<br />
Royal Copenhagen bibeholder en række<br />
aktiviteter på Porcelænsgrunden.<br />
Falkoner Centeret rummer bl.a. konferencefaciliteter.
DETAILHANDELEN<br />
Den regionale detailhandelsstruktur og placeringen af store butikker fastlægges<br />
fortsat i regionplanen. Kommunerne har imidlertid kompetencen til<br />
konkret at afgrænse de centrale byområder og fastlægge, hvor meget de<br />
kan vokse, samt at planlægge for lokalcentre under 3.000 m 2 .<br />
Med udgangspunkt i det overordnede mål - at Frederiksberg skal markere<br />
sig som handelsby - fastsættes følgende mål for detailhandelsudviklingen:<br />
• Kommunecenteret med det primære centerområde og de primære centerstrøg<br />
fastholdes og forstærkes som et samlet detailhandelscenter<br />
med regional betydning.<br />
• Der etableres et detailhandelscenter ved Flintholm station.<br />
• De primære centerstrøg fastholdes som butiksstrøg med et varieret udbud<br />
af butikker.<br />
• Der fastholdes et fintmasket net af indkøbsmuligheder, der især tilgodeser<br />
behovet for dagligvareindkøb i de enkelte kvarterer på Frederiksberg.<br />
Detailhandelsstrukturen og butikkernes størrelse<br />
Der kan placeres butikker inden for den fastlagte detailhandelsstruktur,<br />
hvor det primære centerområde og de primære centerstrøg tilsammen udgør<br />
kommunecenteret.<br />
I det primære centerområde omkring Frederiksberg og Solbjerg (Fasanvej)<br />
stationer kan der placeres dagligvarebutikker på op til 3.000 m2 bruttoetageareal<br />
og udvalgsvarebutikker på op til 1.500 m2 bruttoetageareal.<br />
Hovedstruktur<br />
51
52<br />
I de primære centerstrøg, der udgøres af de centrale dele af Gammel Kongevej,<br />
Falkoner Allé og Godthåbsvej, kan der placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 2.000 m 2 bruttoetageareal og udvalgsvarebutikker på op til 1.500<br />
m 2 bruttoetageareal.<br />
I centerområdet ved Flintholm station kan der placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 3.000 m 2 bruttoetageareal og udvalgsvarebutikker på op til 1.500<br />
m 2 bruttoetageareal.<br />
I bydelscentrene, der udgøres af en række bydelsstrøg samt butikscenteret<br />
på Nordens Plads, kan der i det enkelte butikscenter/butiksstrøg placeres<br />
dagligvarebutikker med et bruttoareal op til 3.000 m² og udvalgsvarebutikker<br />
med et bruttoareal op til 1.500 m². For H.C. Ørsteds Vej gælder<br />
dog, at der ikke må placeres dagligvarebutikker større end 1.500 m² bruttoareal.<br />
I lokalcentrene, der udgøres af en række lokalstrøg, kan der placeres dagligvarebutikker<br />
med et bruttoareal på op til 1.000 m² og udvalgsvarebutikker<br />
med et bruttoareal på op til 500 m².<br />
Udenfor centerstrukturen må der til et områdes daglige forsyning i begrænset<br />
omfang placeres dagligvarebutikker med et bruttoareal op til 500<br />
m² og udvalgsvarebutikker med et bruttoareal op til 200 m².<br />
Rammer for nybyggeri og omdannelse til butiksformål<br />
I de enkelte centre kan der fremover maksimalt planlægges inden for følgende<br />
rammer for nybyggeri og omdannelse af eksisterende bebyggelse<br />
til butiksformål:<br />
- Det primære centerområde - 10.000 m²<br />
- De primære centerstrøg - 3.000 m²<br />
- Centerområdet ved Flintholm - 12.000 m²<br />
- De enkelte bydelscentre/bydelsstrøg - 3.000 m²<br />
undtaget Nordens Plads: 5.000 m²<br />
Finsensvej: 5.000 m²<br />
I det enkelte lokalcenter/lokalstrøg må det samlede detailhandelsareal<br />
ikke overstige 3.000 m².<br />
Butikker med særlig pladskrævende varer<br />
I den del af centerområdet ved Flintholm, der ligger nord for Metroen, kan<br />
placeres én butik til særlig pladskrævende varegrupper med et bruttoetageareal<br />
på op til 3.000 m².<br />
Ved placering af butikker til særlig pladskrævende varegrupper indenfor<br />
detailhandelsstrukturen i øvrigt (kommunecenter, Center ved Flintholm,<br />
bydels- og lokalstrøg) skal butikkerne holde sig inden for de maksimale<br />
butiksstørrelser, der gælder for udvalgsvarebutikker.<br />
Miljøhensyn<br />
Placeringen og etableringen af butikker m.v. skal ske på en miljøvenlig<br />
hensigtsmæssig måde. Det søges blandt andet opnået ved at butikkerne<br />
m.v. i videst muligt omfang placeres stationsnært med optimale muligheder<br />
for anvendelse af den kollektive trafik.<br />
Hovedstruktur<br />
Frederiksberg Centret´s hovedstrøg.<br />
Gammel Kongevej (t.v.), Falkoner Allé<br />
og Godthåbsvej (t.h.) er de vigtigste<br />
butiksstrøg med mange små butikker.
Der fastholdes et fintmasket net af indkøbsmuligheder,<br />
der især tilgodeser behovet<br />
for dagligvareindkøb.<br />
REDEGØRELSE<br />
Detailhandelen<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Frederiksberg er også en pulserende storby fuld af liv med 90.000 borgere<br />
i alle aldre. Borgerne tager aktivt del i byens liv, som det udfolder<br />
sig i handelslivet, servicevirksomhederne og på uddannelsesstederne<br />
og i det varierede idræts- og kulturliv.<br />
Erhvervslivet indgår som et naturligt led i de styrkeområder, der i øvrigt<br />
kendetegner Frederiksberg - herunder handels- og servicevirksomheder<br />
med detailhandel, forretningsservice og konsulentvirksomheder.<br />
Styrkeområderne bidrager til en synergieffekt, der bl.a. underbygger<br />
dannelsen af “Frederiksberg city”, som træder endnu stærkere frem<br />
omkring handelsstrøgene Gammel Kongevej, Falkoner Allé og Godthåbsvej<br />
samt ikke mindst “Frederiksberg Nye Bymidte” omkring den<br />
ny Handelshøjskole, Metro-stationen ved Frederiksberg Centret, det<br />
nye Frederiksberg Gymnasium, udbygningen af Frederiksberg Hovedbibliotek<br />
og dannelsen af de nye byrum i området.<br />
Nye detailhandelsbestemmelser<br />
I september 2002 blev Planlovens bestemmelser om detailhandel ændret.<br />
Ændringen betyder at kommunerne overtager en større del af kompetencen<br />
for detailhandelsplanlægningen.<br />
HUR skal således planlægge for den regionale detailhandelsstruktur og for<br />
store butikker, mens kommunerne får kompetencen til:<br />
• konkret at afgrænse og bestemme, hvor meget de udpegede centrale<br />
byområder kan vokse,<br />
• frit at planlægge for centre under 3.000 m 2 ,<br />
• at fastsætte butiksstørrelser, så længe disse ikke overstiger 3.000 m 2 og<br />
1.500 m 2 bruttoetageareal for hhv. dagligvarebutikker og udvalgsvarebutikker.<br />
Regionplanretningslinier for detailhandel<br />
Kommunecenteret – med det primære centerområde og de primære<br />
centerstrøg - og Center ved Flintholm er i regionplanen udpeget som centrale<br />
byområder, hvor rammen for nybyggeri og omdannelse til butiksformål<br />
kan fastsættes i kommuneplanen.<br />
Rammerne for nybyggeri og omdannelse i bydelscentrene/bydelsstrøgene<br />
er også fastsat i regionplanen. Rammerne indbefatter de resterende byggemuligheder<br />
i gældende lokalplaner.<br />
For de enkelte lokalstrøg gælder at det samlede detailhandelsareal ikke<br />
må overstige 3.000 m 2 .<br />
De maksimale butiksstørrelser på 3.000 m 2 for dagligvarebutikker og<br />
1.500 m 2 for udvalgsvarebutikker er ligeledes fastsat i regionplanen.<br />
Regionplanens retningslinier om butikker, der alene forhandler særligt<br />
pladskrævende varer, åbner mulighed for at der på Frederiksberg kan<br />
planlægges for 1 butik på op til 3.000 m 2 .<br />
Afgrænsningen af arealer til butiksformål er i kommuneplanen videreført<br />
fra Regionplan 2001 med mindre justeringer i sammenhæng med de eksisterende<br />
centre.<br />
Hidtidig planlægning<br />
I juni 2000 vedtog Kommunalbestyrelsen „Tillæg til kommuneplan 1997 -<br />
Centerstruktur og detailhandel“, som efterfølgende har dannet grundlag<br />
for detailhandelsudbygningen på Frederiksberg.<br />
Tillægget åbnede mulighed for nybyggeri og omdannelse af til butiksformål<br />
på sammenlagt 35.000 m². Som det fremgår af nedenstående afsnit<br />
„Status for detailhandelsrammer“ er størstedelen af rammen reserveret.<br />
Redegørelse<br />
53
54<br />
Der er kun en ledig ramme for lokalstrøgene på 4.000 m².<br />
Tillægget blev udarbejdet på baggrund af Planlovens ændringer om detailhandel fra<br />
maj 1997. I sommeren 1999 indgik de fem regionale enheder - herunder Frederiksberg<br />
Kommune - en aftale om et fælles grundlag for de fem plantillæg om detailhandel.<br />
Det fælles grundlag fastlagde den regionale centerstruktur, maksimale<br />
butiksstørrelser og indeholdt desuden en vurdering af detailhandelens forventede<br />
vækst.<br />
Som baggrund for udarbejdelsen af det fælles grundlag og enhedernes plantillæg<br />
om detailhandel udførte enhederne i 1998 en meget omfattende analyse af regionens<br />
detailhandel, som gjorde det muligt at vurdere detailhandelen på tværs af<br />
amts- og kommunegrænserne. HUR har i regionplantillægget om Detailhandel fra<br />
juli <strong>2004</strong> vurderet, at selvom udviklingen ikke har stået stille i de forløbne fem år,<br />
er de store linier i centerstrukturen eller i centrenes indbyrdes størrelse og betydning<br />
for indkøbsmønsteret ikke forrykket siden da.<br />
Da detailhandelsrammerne for de forskellige centre på Frederiksberg for langt<br />
hovedpartens vedkommende endnu ikke er udnyttede - men ligger som reservationer<br />
i lokalplaner, udgør detailhandelsanalysen fra 1998 for Frederiksbergs vedkommende<br />
fortsat et anvendeligt grundlag for retningslinierne om detailhandel.<br />
Status for detailhandelsrammer<br />
Status for detailhandelsrammerne fra „Tillæg til <strong>Kommuneplan</strong> 1997 - Centerstruktur<br />
og detailhandel“ er medio 2005:<br />
Rammen for Kommunecenteret er fuldt ud reserveret:<br />
- 300 m 2 til Føtex, Nordre Fasanvej (kommuneplantillæg 7)<br />
- 3.000 m 2 til de primære centerstrøg (lokalplan 115)<br />
- 200 m 2 til evt. kiosk el.lign. på Falkoner Plads (lokalplan 112)<br />
- 250 m 2 til de fredede stationsbygninger (lokalplan 123)<br />
- 3.000 m 2 til centerbebyggelse ved Solbjerg station (Fasanvej) - (lokalplan 133)<br />
- 2.750 m 2 til bebyggelsen Nordre Fasanvej 15–23 (lokalplan 129)<br />
- 1.500 m 2 * til bebyggelse ved Sylows Allé (lokalplan 143)<br />
I alt 10.300 m 2<br />
* heraf er 700 m2 reserveret af rammen for det primære centerområde på 10.000<br />
m2 i nærværende kommuneplan.<br />
Rammen for Center ved Flintholm er fuldt ud reserveret:<br />
- 12.000 m2 i Flintholmområdet (lokalplan 126)<br />
I alt 12.000 m2 Rammen for bydelsstrøgene er fuldt ud reserveret:<br />
- 1.000 m 2 til Finsensvej 80 – 86 (lokalplan 126)<br />
- 2.000 m 2 til Finsensvej 78 (lokalplan 135)<br />
- 5.400 m 2 til Butikscenteret Domus Vista (jf. beslutning i TMU – 26. maj 2003)<br />
I alt 8. 400 m 2<br />
Rammen for lokalstrøgene på 5.000 m 2 er kun delvis reserveret:<br />
- 500 m 2 i området ved Codan (lokalplan 119)<br />
- 500 m 2 til Nordre Fasanvej 170 – 176 (lokalplan 116)<br />
Ialt 1.000 m 2<br />
Trafikal tilgængelighed<br />
Det primære centerområde ved Frederiksberg og Solbjerg (Fasanvej) station har<br />
en optimal tilgængelighed i forhold til Metro og busser, ligesom der er gode<br />
adgangsforhold for såvel fodgængere og cyklister ad Falkoner Alle samt ad Den<br />
Grønne Sti. Der er endvidere gode parkeringsmuligheder.<br />
Centerområdet ved Flintholm ligger i umiddelbar tilknytning til Flintholm station,<br />
som er et trafikknudepunkt for Metro, Ringbane, S-tog samt flere buslinier. Centeret<br />
er således optimalt betjent af kollektiv trafik, ligesom der indgår et sammenhængende<br />
stinet i den videre udvikling af området.<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg er de centre og gadestrækninger, som vurderes at have<br />
god trafikal tilgængelighed. Bydelsstrøgene er betjent af en eller flere buslinier, der<br />
er - eller der er planlagt - cykelstier, og bydelsstrøgene rummer parkeringsmuligheder<br />
i forskellig udstrækning.<br />
Lokalcentre/lokalstrøg er mindre gadestrækninger, der ligesom bydelsstrøgene har<br />
en central placering, men de trafikale forhold gør, at det ikke vil være hensigtsmæssigt<br />
at placere større butikker.<br />
Redegørelse
MILJØET<br />
Der er i dag gennemført en række aktiviteter på miljøområdet: obligatorisk<br />
kildesortering af affald for såvel erhverv som husholdninger, fokus på<br />
beskyttelse af grundvandet via oprensning af forurenede grunde samt i de<br />
senere år en række ”fej for egen dør aktiviteter”, hvor kommunens institutioner<br />
via miljøstyringsprojekter og grønne regnskaber arbejder på at<br />
forbedre miljøforholdene. Der er dog stadig behov for en målrettet indsats<br />
for at klare de fremtidige udfordringer på området. Der er derfor opstillet<br />
følgende overordnede mål for området:<br />
Bæredygtigt samfund<br />
• Frederiksberg ønsker at arbejde for et mere bæredygtigt samfund. Kommunen<br />
vil desuden arbejde for Øresundsregionen som en af de reneste<br />
regioner.<br />
Miljøbeskyttelse<br />
• Kommunen vil som myndighed forebygge forurening og beskytte miljøet<br />
og borgernes sundhed. En begrundet tvivl om en aktivitets påvirkning af<br />
miljøet skal komme miljøet til gode.<br />
Miljø på dagsordenen (Agenda 21 - tiltag)<br />
• Miljøbelastningen fra kommunens aktiviteter skal søges gjort så lille som<br />
mulig, hvilket skal ske ved at integrere miljø i alle forvaltningsgrene<br />
samt ved at inddrage miljø i alle væsentlige beslutninger. Kommunen vil<br />
selv vise vejen med gode løsninger og eksempler. Kommune vil samme<br />
med borgerne og virksomhederne iværksætte aktiviteter der fremmer<br />
den bæredygtige udvikling.<br />
Hovedstruktur<br />
55
56<br />
Jord- og grundvandsbeskyttelse<br />
Der arbejdes med følgende delmål indenfor området:<br />
– At oprydnings- og undersøgelsesindsatsen prioriteres således, at områder<br />
hvor der er en væsentlig risiko for mennesker og /eller grundvand, prioriteres<br />
højst.<br />
– At kortlægningen af byen i henhold til lov om forurenet jord opprioriteres.<br />
– At al fremtidig forurening forebygges samt, at der ved arealplanlægningen<br />
tages højde for, at mulige forurenede lokaliteter ikke bebygges<br />
uden, at de nødvendige afværgetiltag er foretaget.<br />
Indenfor en 300 meter beskyttelseszone (jf. kort) omkring indvindingsboringer<br />
må aktiviteter eller virksomheder, der kan udgøre en trussel mod<br />
grundvandet, f.eks. benzinstationer, renserier, metalforarbejdende virksomheder,<br />
som udgangspunkt ikke etableres.<br />
Genanvendelse af jord – herunder lettere forurenet jord fra bygge- og anlægsarbejder<br />
– søges fremmet. Der kan evt. udlægges mindre arealer til<br />
midlertidig oplagring af let forurenet jord.<br />
Spildevand<br />
Der arbejdes med følgende delmål (jf. Spildevandsplanen):<br />
– Miljøbelastningen fra spildevandet skal på sigt reduceres, herunder skal<br />
spildevandsmængden reduceres.<br />
– Udsivningen fra kloaknettet vil blive mindsket via renoveringer af det eksisterende<br />
kloaknet.<br />
Der vil i forbindelse med blandt andet byfornyelse blive tilstræbt at fremme<br />
nedsivningen af regnvand. Nedsivningen vil blive foretaget efter en nøjere<br />
vurdering af evt. jordforureningsforhold.<br />
Virksomheder, tekniske anlæg m.v.<br />
Kommunens miljøtilsyn med virksomhederne skal udføres effektivt og på en<br />
måde der fremmer brugen af miljøstyring og anvendelsen af renere teknologi.<br />
Forurenende virksomheder og tekniske anlæg skal etableres på en sådan<br />
måde, at de er til mindst mulig gene for omgivelserne. Derfor vil der i lokalplaner<br />
kunne optages bestemmelser om, at virksomheder og aktiviteter, der<br />
kan udgøre en forureningsmæssig gene for omgivelserne, etableres og indrettes<br />
på en sådan måde, at de er til mindst mulig gene for omgivelserne.<br />
Egentlige industrivirksomheder vil som udgangspunkt ikke kunne etableres<br />
på Frederiksberg.<br />
Affald og genbrug<br />
Kommunen har opstillet følgende mål for affaldsudviklingen:<br />
– At den dannede affaldsmængde begrænses mest muligt.<br />
– At der sker mest mulig genanvendelse af det producerede affald.<br />
– At der sker mindst mulig miljøpåvirkning ved affaldshåndteringen<br />
Der lægges vægt på, at alle borgere og virksomheder fortsat har adgang til<br />
en genbrugsplads. Den bedste løsning vil være en ny genbrugsplads inden<br />
for kommunens grænser - alternativt i umiddelbar nærhed heraf. I nogle<br />
lokalområder vil der være mulighed for at indrette supplerende mindre indsamlingssteder<br />
betjent af R98. De mindre opsamlingssteder kan enten indrettes<br />
på et offentligt ejet areal eller på et privat areal med adgang for de<br />
omkringboende.<br />
Miljø på dagsordenen (Agenda 21 - tiltag)<br />
Kommunen arbejder med følgende delmål for området:<br />
– Alle kommunalt ejede institutioner påbegynder arbejdet med grønne<br />
regnskaber, miljøstyring.<br />
– Der søges gennemført samarbejder med ikke kommunale institutioner og<br />
virksomheder med henblik på at fremme miljøvenlige tiltag.<br />
– Kommunen vil i samarbejde med byens borgere gennemføre aktiviteter<br />
der gavner miljøet.<br />
– Kommunen vil foretage miljøøkonomiske vurderinger af alle større beslutninger.<br />
Grønne projekter og aktiviteter vil blive indarbejdet i kommunens<br />
årlige budgetlægning, ligesom de miljøvenlige indkøb vil blive styrket via<br />
kommunens nye grønne indkøbspolitik.<br />
Hovedstruktur<br />
Miljøet og borgernes sundhed skal beskyttes.<br />
Kommunen vil i samarbejde med byens<br />
borgere gennemføre aktiviteter der<br />
gavner miljøet.
Der skal passes på grundvandet.<br />
Byttecentral.<br />
Der skal ske størst mulig genanvendelse<br />
af det producerede affald.<br />
REDEGØRELSE<br />
Miljøet<br />
Uddrag af Visionerne for Frederiksberg 2010<br />
Byøkologi er en naturlig del af Frederiksberg.<br />
Kommunen oplyser borgere og virksomheder om måder til at mindske<br />
miljøbelastningen og skaber overblik og sammenhæng i miljøindsatsen.<br />
Kommunens egen miljøbelastning er så lille som praktisk muligt, hvilket<br />
sikres gennem grønne regnskaber og grønne budgetter.<br />
Hovedstrukturens afsnit om Miljøet omhandler dels det miljø som har med<br />
mere traditionel miljøbeskyttelse at gøre f.eks. grundvandsbeskyttelse<br />
dels de miljøaktiviteter hvor kommunen selv kan gøre en indsats for at<br />
styrke miljøet f.eks. via de grønne indkøb. Andre miljøtiltag som f.eks.<br />
styrker den miljøvenlige trafikudvikling og byudvikling fremgår af disse afsnit<br />
i kommuneplanen.<br />
Affald og genbrug<br />
Hovedprincippet i kommunens affaldssystem er, at affaldet sorteres og<br />
behandles efter et hierarki med følgende prioritering: Materialer til genanvendelse<br />
(f.eks. glas, papir, bygge- og anlægsaffald), materialer til specialbehandling<br />
(f.eks. olie- og kemikalieaffald), brændbart affald til forbrænding<br />
samt ikke brændbart til deponering. Det sorterede affald bortskaffes<br />
af en transportør til et nærmere bestemt modtageanlæg for miljømæssig<br />
optimal behandling. Såvel transportører som modtageanlæg har typisk<br />
indgået særlige aftaler med kommunen herom.<br />
Kommunens genbrugsplads på Finsensvej er på grund af den kommende<br />
byudvikling i området nødt til at lukke. Kommunen arbejder p.t. på at<br />
finde erstatningsmuligheder.<br />
Der er udarbejdet en ny affaldsplan der dækker perioden 2005 – 2008.<br />
Planen opsætter mål og aktiviteter indenfor området og kommer blandt<br />
andet med forslag til, hvordan vi fremmer genanvendelsen og indsamlingen<br />
af det farlige affald, samt hvordan vi få mest muligt miljø for de<br />
penge vi anvender på affaldsområdet.<br />
Forurenede grunde<br />
I det sidste århundrede har der i kommunen været en væsentlig industriaktivitet<br />
eller benzinsalg, hvor der har været arbejdet med farlige stoffer,<br />
hvor der ved spild o. lign. er sket en forurening af drikkevandsressourcen.<br />
Derudover er byen generelt belastet af diffus forurening (tungmetaller og<br />
tjærestoffer) stammende fra opfyld, forbrændingsprocesser og trafik og<br />
erhverv. Kommunen foretager i den forbindelse – i henhold til lov om forurenet<br />
jord – forureningsundersøgelser og oprydninger på ejendomme<br />
hvor der kan være risiko for beboernes sundhed og/eller grundvandet.<br />
Med udgangen af 2003 er der kortlagt (registreret) 76 ejendomme på Frederiksberg<br />
som værende forurenet samt 48 ejendomme som værende<br />
muligvis forurenet. I de senere år har kommunens indsats primært været<br />
rettet mod områder forurenet med rensemidler samt områder der har været<br />
anvendt til følsom anvendelse som f.eks. børneinstitutioner eller legepladser.<br />
Med henblik på en prioritering af indsatsen udarbejdes der hvert<br />
år en 4 –årig handlingsplan.<br />
Grundvandsbeskyttelsen<br />
Der bruges ca. 6,3 mio. m 3 grundvand på Frederiksberg. Heraf indvindes<br />
ca. 40 % på Frederiksberg og resten købes hos Københavns Kommune. En<br />
stor del af Frederiksberg er udpeget som et område med særlige drikkevandsinteressenter,<br />
hvilket betyder at der i området skal gøres en særlig<br />
indsats for at beskytte grundvandet. Kommunen udfører hvert år en omfattende<br />
undersøgelse af grundvandets kvalitet fra ca. 40 boringer placeret<br />
i kommunen. Grundvandet analyseres blandt andet for rensemidler,<br />
Redegørelse<br />
57
58<br />
pesticider samt udvalgte naturligt forekommende stoffer (f.eks. nikkel).<br />
Kommunen har i 2001 udarbejdet en grundvandsplan som fastsætter aktiviteter<br />
til beskyttelsen af grundvandsressourcen for perioden 2001 –<br />
2005. I forbindelse med indførelsen af EU´s vandrammedirektiv i Danmark<br />
forventes udpeget vandområdedistriktmyndigheder som skal varetage<br />
de fremtidige planlægningsmæssige opgaver på området. Kommunen<br />
udarbejder i den sammenhæng en Basisanalyse (en art statusopgørelse)<br />
over grundvandsressourcen.<br />
Virksomheder – miljøtilsyn, spildevand m.v.<br />
Kommunen fører tilsyn med ca. 500 forureningsrelevante virksomheder. I<br />
forbindelse med tilsynene gennemgås virksomhedens miljøforhold; opbevaring<br />
af kemikalier, affaldshåndteringen, udledningen til luft, spildevand<br />
og støjforhold. Ved tilsynene lægges der mere og mere vægt på - udover<br />
kontrollen, at miljøproblemer forebygges. Dette sker ved at vejlede virksomhederne<br />
om miljø- og ressourceforhold samt ved at udbrede kendskabet<br />
til miljøstyring. Der gennemføres i øjeblikket miljøstyringsaktiviteter<br />
på autoværksteder, i grafiske virksomheder og ved bygge- og anlægsarbejder.<br />
Klager over støj og luft fra restauranter mv. udgør på grund af kommunens<br />
struktur med blandede bolig- og erhvervsområder en væsentlig del<br />
af arbejdet. Desuden varetager kommunen rottebekæmpelse ved opsætning<br />
af fælder, udlægning af gift mv.<br />
Kommunen gennemfører i øjeblikket en række indsatser på spildevandsområdet<br />
blandt andet overfor sygehuse og laboratorier. Arbejdet gennemføres<br />
i et tæt samarbejde med øvrige kommuner i Lynettefællesskabet.<br />
Kommunen fejer for egen dør - og sætter miljøet på dagsordenen.<br />
Kommunen har i en længere årrække haft en politik om, at kommunen<br />
skal varetage sine opgaver på en miljø- og ressourcebevidst måde – og så<br />
at sige feje for egen dør.<br />
Kommunen har således siden 1995 tilrettelagt sin indkøbspolitik på grundlag<br />
af en bevidst grøn politik, og de grønne områder har siden 1997 været<br />
plejet uden brug af pesticider. Desuden har en række af kommunens institutioner<br />
udarbejdet grønne regnskaber og udarbejdet konkrete forslag til<br />
hvordan de kan forbedre miljøet.<br />
Fra <strong>2004</strong> udarbejdes grønne regnskaber med blandt andet opgørelser af<br />
el, varme, vand, og gas. Regnskabet vil repræsentere såvel kommunens<br />
egne aktiviteter som hele byens.<br />
Tilsvarende udarbejdes der i 2005 et aktivitetsprogram for de kommende<br />
4 år, som nærmere beskriver kommunens mål og aktiviteter indenfor området.<br />
Programmet vil også indeholde mål og aktiviteter som omhandler<br />
kommunens miljøsamarbejde med eksterne aktører.<br />
Desuden vil der blive arbejdet for et miljøledelsessystem, som styrker<br />
kommunens miljøarbejde.<br />
Redegørelse
Der lægges vægt på, at kommunen har<br />
varierede pasningstilbud.<br />
Der lægges vægt på, at folkeskolen er<br />
for alle børn.<br />
Frederiksberg Gymnasium har opholdsarealer<br />
både udendørs (øverst) og indendørs<br />
(nederst).<br />
BEFOLKNINGEN<br />
OG DEN OFFENTLIGE SERVICE<br />
Frederiksberg Kommune ønsker at fastholde servicetilbuddene over for<br />
borgerne - både for så vidt angår børnepasning, undervisning, fritids- og<br />
kulturtilbud samt boliger og andre institutioner til borgere med særlige behov.<br />
Børnepasning<br />
Der lægges vægt på, at kommunen har et varieret tilbud af pladser i dagpleje<br />
og daginstitutioner, og at antallet af pladser svarer til efterspørgslen.<br />
Derfor har kommunen en pladsgaranti, der indebærer tilbud om pasning til<br />
alle børn i førskolealderen.<br />
Det tilstræbes, at tilbuddet gives i nærheden af forældrenes hjem, hvorfor<br />
udbygningen søges foretaget spredt i kommunen, hvor behovene er. Målet<br />
er, at det størst mulige antal forældre kan få imødekommet deres ønsker<br />
om institution.<br />
Der kan opføres og indrettes bebyggelse til børneinstitutioner dels i områder<br />
udlagt til offentlige formål, dels i boligområder udlagt til etageboligbebyggelse<br />
samt - i den østlige del af kommunen - i områder udlagt til villaog<br />
rækkehusbebyggelse.<br />
Skoler<br />
Der lægges vægt på, at folkeskolen er for alle børn uanset sociale, kulturelle<br />
eller intellektuelle forudsætninger.<br />
Der er i dag ni folkeskoler med eget skoledistrikt, hvor de børn, der bor i<br />
distriktet, har ret til optagelse. Der er mulighed for at søge om optagelse i<br />
andre distrikter end ens eget, ligesom der er mulighed for at søge optagelse<br />
på kommunens syv privatskoler eller privatskoler uden for kommunen.<br />
Alle folkeskoler har skolefritidsordninger med pladsgaranti fra børnehaveklasse<br />
til 3. klasse. Fra 4. klasse kan børn optages i kommunens fritidsklubber.<br />
Skolernes lokaler står til rådighed for folkeoplysningsvirksomhed uden for<br />
skoletiden.<br />
Den løbende om- og tilbygning af folkeskolerne forventes at kunne ske inden<br />
for de områder i kommunen, der er udlagt til formålet.<br />
Gymnasier og HF<br />
Der lægges vægt på at bevare en stor bredde i de tilbud, der gives til den<br />
frederiksbergske ungdom inden for gymnasie- og HF-uddannelsen.<br />
Kapaciteten på de to gymnasier - Frederiksberg Gymnasium og Falkonergårdens<br />
Gymnasium og HF - samt Frederiksberg HF vil kunne dække det<br />
øgede behov, som følger af udviklingen af elevtallet i kommunen.<br />
Det tilstræbes at udvikle gymnasierne og kurserne som kulturinstitutioner<br />
i lokalområderne.<br />
Voksenuddannelse<br />
Frederiksberg har samlet tilbuddene til voksne i ét VoksenUddannelsescenter<br />
Frederiksberg (VUF), hvor der tilbydes prøveforberedende enkeltfagsundervisning<br />
i almene fag og HF-fag - studenterkursusundervisning,<br />
danskuddannelser, foruden kursusvirksomhed til erhvervsvirksomheder<br />
samt kurser i samarbejde med andre uddannelsesinstitutioner.<br />
Endvidere tilbydes undervisning i en lang række fag i mere end tredive<br />
aftenskoler og oplysningsforbund.<br />
Fritids- og idrætstilbud<br />
Der lægges vægt på, at der som supplement til foreningstilbuddene findes<br />
kommunale tilbud, der kan give børn og unge mulighed for en aktiv fritid.<br />
De kommunale tilbud omfatter bl.a. fritids- og ungdomsklubber med tilbud<br />
om organiserede aktiviteter i fritiden. Herudover yder kommunen tilskud<br />
til specielle aktiviteter gennem idrætsforeninger og foreninger for børn og<br />
Hovedstruktur<br />
59
60<br />
unge, ligesom de kommunale idrætsanlæg stilles til rådighed for idrætsforeningernes<br />
virksomhed.<br />
Det er fortsat målet, at frederiksbergborgere skal have gode muligheder<br />
for at dyrke idræt gennem hele livet på Frederiksberg, og at der skal<br />
kunne tilbydes gode og tilstrækkelige faciliteter inden for alle kerneidrætter.<br />
Der søges placeret yderligere udendørs og indendørs idrætsfaciliteter, herunder<br />
til mindre aktiviteter i de nye byudviklingsområder.<br />
Der er således planlagt etableret idræts- og fritidsfaciliteter i forbindelse<br />
med byudviklingen af Flintholm-området.<br />
Det er besluttet at udarbejde en perspektivplan for idræts- og fritidsområdet<br />
i Frederiksberg Kommune, til dels som en fortsættelse af den<br />
sektorplan for idrætsområdet - Idræt mod år 2000 - som Kommunalbestyrelsen<br />
fastsatte i 1996.<br />
Kulturtilbud<br />
Frederiksberg biblioteksvæsen fastholdes som center for information gennem<br />
en udvikling i takt med teknologiens muligheder.<br />
Det tilstræbes at styrke kommunens museums- og udstillingsaktiviteter -<br />
bl.a. gennem koordinering af aktiviteterne i de tre frederiksbergske museer,<br />
med hver sin egen identitet.<br />
Der er inden for de kommende år planlagt etableret et kulturhus.<br />
Ældregenerationen - Boformer - Omsorg og pleje<br />
For at de ældre har mulighed for at vælge tid og sted for evt. valg af specialiseret<br />
ældrebolig, er der behov for at have et bolig- og omsorgstilbud<br />
til de ældre.<br />
Gennem et varieret boligudbud tilstræbes at kunne tilbyde en hensigtsmæssig<br />
bolig, der opfylder den enkeltes behov for fysisk indretning og<br />
eventuelle behov for praktisk bistand samt personlig pleje.<br />
Almindelige ældreboliger<br />
Kommunen tilvejebringer ældreboliger, som gennem deres indretning tager<br />
hensyn til de fysiske svagheder, som kan komme med alderen. Hjælpen<br />
til beboerne ydes af Hjemmeplejen.<br />
Integrerede institutioner/ ældreboliger med servicering<br />
For pensionister med et overvejende fysisk handicap og et samtidigt behov<br />
for et tæt netværk og personalebistand, er det målet at kunne tilbyde<br />
ældreboliger med servicering placeret i umiddelbar nærhed/forlængelse af<br />
et plejehjem, hvorfra personaleserviceringen organiseres. Det tilstræbes,<br />
at borgeren kan undgå flytninger efter indflytning i denne boligtype.<br />
Hovedstruktur<br />
Der skal være gode muligheder for at<br />
dyrke idræt gennem hele livet.<br />
Fra Det danske Revymuseum.
Østervang blev renoveret for nogle år<br />
siden.<br />
Plejeboliger<br />
Borgere med et døgnbehov for pleje og omsorg, der ikke lader sig opfylde<br />
i eget hjem, skal tilbydes en plejebolig.<br />
Der vil blive udarbejdet en plan for modernisering af eksisterende plejehjem.<br />
Planen vil medføre reduktion af antallet af pladser dels i ombygningsperioden<br />
og dels varigt. For fortsat at dække behovet for plejeboliger<br />
vil der blive opført ca. 100 nye plejeboliger evt. fordelt på flere lokaliteter<br />
Hjemmeplejen (hjemmehjælp og hjemmesygepleje)<br />
Hjemmeplejen har som mål at yde serviceorienteret hjemmepleje, hvor<br />
praktisk bistand og vejledning til borgeren samt forebyggende og aktiv<br />
hjælp til selvhjælp tilrettelægges ud fra en helhedsbetragtning, der tilgodeser<br />
borgernes behov for sociale og sundhedsmæssige foranstaltninger.<br />
Det tilstræbes at placere hjemmeplejegrupper lokalt i boligområderne tæt<br />
på brugerne.<br />
Socialområdet - Særlige tilbud<br />
Døgntilbud for børn og unge<br />
Målet er at sikre, at familien forbliver intakt, og at barnet i videst muligt<br />
omfang bliver i hjemmet og nærmiljøet.<br />
Såfremt det er nødvendigt at placere barnet eller den unge uden for eget<br />
hjem, er det målet at sikre en så tryg og harmonisk opvækst som muligt.<br />
For at sikre, at de børn, som ikke kan bo i deres hjem, kan bevare tilknytningen<br />
til lokalsamfundet, er der placeret fem institutioner for børn og unge<br />
i kommunen.<br />
Dag- og døgntilbud for voksne handicappede<br />
For borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder også<br />
sindslidende, tilbydes hjælp, støtte og vejledning, således at beboernes fysiske,<br />
psykiske og sociale funktionsevne opøves, styrkes eller vedligeholdes<br />
i bedst mulig omfang.<br />
Der arbejdes løbende på at gøre boligerne så tidssvarende som muligt og<br />
på at imødekomme den efterspørgsel der er efter boliger i kommunen. I<br />
botilbuddene fokuseres der på beboersammensætningen, således at beboerne<br />
fortrinsvist bor sammen med jævnaldrende.<br />
Der er tilbud om beskæftigelse og fritidsarrangementer for handicappede<br />
og værestedstilbud til sindslidende. I det omfang det er muligt og hensigtsmæssigt<br />
søges tilbuddene tilrettelagt på en sådan måde, at borgerne<br />
får mulighed for at indgå i forskellige fællesskaber og med den størst mulige<br />
grad af valgfrihed. Dette for at give borgeren mest mulig adspredelse<br />
og for at borgeren kan danne relationer i andre netværk end udelukkende<br />
dem, de bor og eventuelt arbejder i.<br />
Der vil over en årrække blive etableret yderligere bofællesskaber for psykisk<br />
udviklingshæmmede og yderligere et plejehjem for psykisk syge.<br />
Sundhedsområdet<br />
Der er en række nye initiativer med det formål at fremme sundhedstilstanden<br />
og skabe et forbedret behandlingstilbud.<br />
Styrkelse af koordinationen inden for sundhedsområdet<br />
Sammen med H:S vil Frederiksberg Kommune arbejde på at skabe en organisation,<br />
der kan styrke koordinationen inden for det samlede sundhedsområde<br />
i Frederiksberg Kommune.<br />
Princippet er at koordinere den samlede sundhedsindsats med henblik på<br />
at skabe hensigtsmæssige patientforløb for borgerne - herunder udgående<br />
hospitalsfunktioner og en effektiv udnyttelse af sundhedsområdets samlede<br />
tilbud. Endvidere er det tanken i højere grad end hidtil at skabe sammenhæng<br />
mellem forebyggelse, behandling og genoptræning/rehabilitering.<br />
Koordinationen tænkes organiseret i et ”Sundhedscenter”.<br />
Hovedstruktur<br />
61
62<br />
Forsyningsvirksomhederne<br />
Fjernvarmeforsyning<br />
Fjernvarmenettet er fuldt udbygget, og varmeforsyningen dækker p.t. 93<br />
% af hele byens varmebehov. Konverteringen af olieopvarmede og individuelt<br />
opvarmede ejendomme fortsætter.<br />
Gasforsyning<br />
Det er besluttet både i København og på Frederiksberg, at den nuværende<br />
bygas konverteres i efteråret 2007 til en naturgas-luft blanding, som kaldes<br />
Bygas 2.<br />
Inden denne konvertering skal alle gasforbrugende apparater registreres,<br />
og alle apparater, som ikke kan anvendes til den nye gas, skal være udskiftet<br />
eller nedtaget.<br />
Vandforsyning<br />
Siden 2003 er Frederiksbergs egen vandproduktion baseret på indvinding<br />
fra 6 boringer, heraf 3 nye boringer, hvortil der er givet midlertidige indvindingstilladelser.<br />
I 2005 forventes givet endelig indvindingstilladelser på<br />
uændret i alt 2,5 mio. m3/år, baseret på indvinding fra 5 boringer, idet en<br />
af de tidligere boringer ventes nedlagt.<br />
Kloakforsyning<br />
Det er målet, at kommunens spildevand og regnvand skal bortledes på en<br />
måde, så miljøet beskyttes i så høj grad som muligt.<br />
Indsatsen på kloakområdet fremgår af Spildevandsplanen, der i sin nuværende<br />
form dækker perioden 1998 - 2007. Arbejdet med forbedring af<br />
kommunens kloaksystem fortsættes i de kommende år – herunder fortsættes<br />
renovering og supplering af kloaksystemet, og sidstnævnte især i<br />
forbindelse med igangværende og kommende byudviklingsområder.<br />
Spildevandsplanen forventes revideret i 2006, og i denne revision forventes<br />
også at indgå en revurdering af samarbejdet inden for Lynettefællesskabet.<br />
Hovedstruktur
Børn på legepladsen i Aksel Møllers Have.<br />
Studenter på Rådhuspladsen.<br />
REDEGØRELSE<br />
Befolkningen og den offentlige service<br />
Befolkningsudviklingen<br />
Antallet af indbyggere på Frederiksberg har de seneste år været stigende.<br />
Den 1. januar 2005 boede der således 91.757 mennesker i kommunen,<br />
hvilket er 6.430 flere end i 1989, hvor stigningen i indbyggertallet begyndte.<br />
På linie med tidligere år har Frederiksberg Kommune i marts 2005 udarbejdet<br />
en prognose for befolkningsudviklingen de kommende år.<br />
Befolkningsprognose 2005<br />
2005<br />
Antal indbyggere<br />
2017<br />
Antal indbyggere<br />
0-6 årige 7.417 (8,1%) 6.716 (7,4%)<br />
7-16 årige 6.501 (7,1%) 7.348 (8,1%)<br />
17-24 årige 8.148 (8,8%) 9.431 (10,4%)<br />
25-64 årige 54.648 (59,6%) 51.019 (56,1%)<br />
65 år og derover 15.043 (16,4%) 16.559 (18,2%)<br />
85 år og derover 2.801 (3,0%) 2.370 (2,6%)<br />
I alt 91.757 90.073<br />
Ifølge prognosen forventes befolkningstallet på Frederiksberg at være stigende<br />
til og med 2008, hvor der vil være 93.014 indbyggere i kommunen.<br />
Herefter forventes befolkningstallet at falde til 91.073 i 2017, svarende<br />
til et fald på 0,75%.<br />
Antallet af børn i daginstitutionsalderen (0 - 6 årige) forventes at stige de<br />
kommende år. Frem til 2008 skønnes antallet af 0 - 6 årige at stige med<br />
knap 4%.<br />
Antallet af børn i den skolepligtige alder (7 - 16 årige) skønnes at stige<br />
jævnt frem til 2015. Frem til 2017 forventes en tilvækst på ca. 13% i<br />
denne aldersgruppe.<br />
Antallet af erhvervsaktive (25 - 64 årige) forventes at stige en smule til og<br />
med 2007, hvorefter det vil falde støt gennem resten af prognoseperioden<br />
svarende til et fald på ca. 7%.<br />
Antallet af personer over 65 år forventes at falde indtil 2007 med i alt ca.<br />
2%. I hele prognoseperioden forventes der dog en stigning på ca. 10%.<br />
Antallet af personer over 85 år forventes at falde frem til 2017.<br />
De årlige befolkningsprognoser kan på grund af ændringer i forudsætningerne<br />
være forbundet med stor usikkerhed. Det drejer sig bl.a. om usikkerhed<br />
om størrelsen af til- og fraflytninger samt om hvilke befolkningsgrupper,<br />
der flytter ind i det nye boligbyggeri.<br />
Børnepasning<br />
Frederiksberg Kommune har pasningsgaranti for alle børn fra 7 mdr. til og<br />
med 5. klasse.<br />
Pasning af de 0-2 årige sker i daginstitution - vuggestuer og kombinerede<br />
institutioner - samt kommunal dagpleje, hjemmedagpleje og andre alternative<br />
pasningsordninger.<br />
Pasning af de 3-5 årige sker i børnehaver eller kombinerede institutioner.<br />
En del af børnehavepladserne er etableret som skovbørnehavepladser,<br />
hvor børnene hver dag kører i bus til en skovbørnehave uden for kommunen.<br />
Der er siden 1992 sket en kraftig udbygning af daginstitutionspladserne<br />
Redegørelse<br />
63
64<br />
for at opretholde pladsgarantien. I <strong>2004</strong> var kapaciteten 279 dagplejepladser,<br />
641 vuggestuepladser, 451 børnehavepladser og 3.607 kombinerede<br />
institutionspladser - foruden 126 pladser i såkaldte puljeinstitutioner.<br />
Skoler<br />
Frederiksberg Kommunes Skolevæsen har altid lagt vægt på at have en<br />
høj faglig standard og et godt serviceniveau.<br />
Der er i dag otte folkeskoler med klasser fra børnehaveklasse til 9. klasse:<br />
- Skolen ved Bülowsvej<br />
- Ny Hollænderskolen<br />
- Skolen på Nyelandsvej<br />
- Skolen på Duevej<br />
- Skolen på La Cours Vej<br />
- Lindevangskolen<br />
- Søndermarkskolen<br />
- Skolen ved Søerne, der er indrettet i de tidligere gymnasiebygninger på<br />
Niels Ebbesens Vej, og fra august 2005 tillige i de tidligere studenterkursusbygninger<br />
på Filippavej.<br />
Hertil kommer Tre Falke Skolen, der rummer samtlige kommunens 10.<br />
klasser samt 7. – 9. klasse, der står åbent for alle kommunens børn.<br />
Endvidere har kommunen to specialskoler:<br />
- Skolen på Ingemansvej<br />
- Frederikskolen, Sofus Francks Vænge<br />
Fra 1. august 2005 etableres en ny specialskole i skolebygningerne på Sofus<br />
Francks Vænge ved Nordens Plads. Denne skole skal bl. a. indeholde<br />
den udvidede specialundervisning, der i dag finder sted på Skolen på<br />
Ingemannsvej og i gruppeordninger på enkelte folkeskoler.<br />
Der er på Frederiksberg syv privatskoler, hvoraf de to - Johannesskolen og<br />
Prins Henrik Skole har tilknyttet gymnasium.<br />
Folkeskolen på Frederiksberg har ca. 5.000 elever. Ca. 1.600 børn - bosiddende<br />
på Frederiksberg - går i privatskoler på Frederiksberg eller i andre<br />
kommuner.<br />
Ungdomsskolen har heltidsundervisnig og fritidsundervisning for 14-18årige<br />
på Sofus Francks Vænge ved Nordens Plads.<br />
Gymnasier og HF m.m.<br />
Frederiksberg har i dag tre institutioner:<br />
- Frederiksberg Gymnasium på Falkoner Plads<br />
- Falkonergårdens Gymnasium og HF på Sønderjyllands Allé.<br />
- Frederiksberg HF-Kursus på Sønderjyllands Allé.<br />
Der er stor søgning til de frederiksbergske institutioner. Elever fra hele hovedstadsområdet<br />
kan søge optagelse på de forskellige skoler, og i dag<br />
kommer ca. ¾ af eleverne fra Københavns Kommune og Københavns<br />
Amt.<br />
Voksenuddannelser<br />
VoksenUddannelsescenter Frederiksberg (VUF) på Falstersvej har de uddannelser,<br />
der tidligere fandt sted på tre selvstændige institutioner Frederiksberg<br />
VUC, Frederiksberg Studenterkursus og Frederiksberg Sprogcenter.<br />
Disse blev nedlagt fra 1. august <strong>2004</strong>.<br />
Fritidstilbud<br />
Stort set alle idrætsgrene kan i dag dyrkes på Frederiksberg, og der er i<br />
de senere år etableret en række nye idrætsfaciliteter til imødekommelse<br />
af borgernes behov.<br />
Hal 4 i forbindelse med Frederiksberghallerne ved Jens Jessens Vej stod<br />
færdig i 2000. I 2001 blev Tre Falke Hallen i tilknytning til Tre Falke Skolen<br />
taget i brug, ligesom den tidligere kedelhal ved Forsyningsvirksomhederne<br />
på Stæhr Johansens Vej åbnede som kultur- og idrætsbygning. I<br />
<strong>2004</strong> blev der etableret en skaterbane i nogle tunnelrør under Bispeengbuen<br />
foruden en rulleskøjtehocky-bane på Nandrupsvej.<br />
Der er i dag følgende idrætsanlæg: Frederiksberg Stadion, anlægget på<br />
Nandrupsvej og banerne på Jens Jessens Vej.<br />
Redegørelse<br />
Frederiksberg Gymnasium set indefra.<br />
Indgangen til Kedelhallen.<br />
Tre Falke Hallen ligger ved Frederiksberg<br />
Idrætspark.<br />
Hal 4 - Frederiksberghallerne.
Beachvolley på Rådhuspladsen.<br />
Børnearrangement på Rådhuspladsen.<br />
Møstings Hus.<br />
Udover haller og gymnastiksale på alle skolerne er der følgende haller<br />
mv.: KB-hallen, tennishallen på Pile Allé, Hermeshallen, Mariendalshallen,<br />
Frederiksberghallen, Hal 4, Idrætshallen på Bülowsvej, skoleidrætshallen<br />
Tre Falke Hallen samt kultur- og idrætshallen Kedelhallen - foruden Damsøbadet<br />
og Frederiksberg Svømmehal og skaterbanen ved Bispeengbuen.<br />
Mere end hundredehalvtreds foreninger og aftenskoler dækker praktisk<br />
taget alle udfoldelsesmuligheder inden for alle interesseområder. Frederiksberg<br />
Kommune yder tilskud eller stiller lokaleplads til rådighed og yder<br />
aktivitetstilskud til en række foreninger.<br />
Der er otte kommunale fritids- og juniorklubber, hvoraf de tre desuden<br />
har tilknyttet ungdomsklubber:<br />
- Fritids- og ungdomsklubben Den nye Klub, Finsensvej 39 A,<br />
- Fritids- og juniorklubben Pomfritten, Roskildevej 63,<br />
- Fritids- og juniorklubben Udhuset, Finsensvej 39 A,<br />
- Fritids- og juniorklub Jokeren, Mariendalsvej 27,<br />
- Fritids- og ungdomsklubben Louis P, Guldborgvej 22,<br />
- Fritids- og juniorklubben Fortet, Edisonsvej 3,<br />
- Fritids- og ungdomsklubben Huset, Skt. Knuds Vej 7,<br />
- Fritids- og juniorklubben Tempeltræet, Bülowsvej 14A,<br />
samt Gadepiloterne, som er en såkaldt ”murstensløs” klub<br />
Kulturtilbud<br />
I august <strong>2004</strong> åbnedes Frederiksberg Hovedbibliotek med en ny underjordisk<br />
tilbygning på 1.500 m 2 og med en modernisering af hovedbygningen<br />
fra 1935. Tilbygningen rummer børnebibliotek, musikbibliotek, som hidtil<br />
har ligget særskilt på Allégade samt en avislæsesalon.<br />
Frederiksberg har foruden Hovedbiblioteket og filialbibliotekerne en bred<br />
vifte af kulturtilbud.<br />
Af museer er der Storm P-museet ved Frederiksberg Runddel, Det danske<br />
Revymuseum på Allégade samt Bakkehus-museet ved Rahbeks Allé.<br />
Møstings Hus ved Andebakkestien anvendes til skiftende udstillinger, litteraturarrangementer<br />
og en række unikke koncerter. Byggeriets Hus på<br />
Godthåbsvej anvendes til udstillinger, koncerter og andre kulturelle aktiviteter.<br />
Derudover er der i kommunen en række private gallerier.<br />
Frederiksberg har i dag fire teatre: Rialto Teatret på Smallegade, Aveny T<br />
og Betty Nansen Teatret på Frederiksberg Allé samt Riddersalen på Allégade.<br />
Hertil kommer, at Edison-bygningen er indrettet som teaterscene<br />
og udstillingssted mv., ligesom der i Falkonercentret er scenefaciliteter,<br />
der anvendes til større teaterarrangementer og en screeningsbiograf.<br />
I budgetaftalen for 2005 - 2008 indgår endvidere ombygning af en lokalitet<br />
til kulturhus.<br />
Redegørelse<br />
65
Igennem hele året afvikles en række kulturelle arrangementer for børn og<br />
voksne inden for teater, dans og musik.<br />
Ældregenerationen - Boformer - Omsorg og pleje<br />
Frederiksberg Kommune har anvisningsret til forskellige typer af ældreboliger<br />
- ca. 1200 ældreboliger og 1011 plejehjemspladser.<br />
Plejehjemspladserne er fordelt på følgende plejehjem:<br />
- Akaciegården<br />
- Betaniahjemmet<br />
- Plejehjemmet Betty Nansen<br />
- Dr. Anne Marie Centret<br />
- Ingeborggården<br />
- Kong Frederik den IX´s Hjem<br />
- Kredsens Hus<br />
- Lioba Hjemmet<br />
- OK-Centret Prinsesse Benedikte<br />
- OK-Hjemmet Thea<br />
- Sophie Amalie Gården<br />
- Søndervang<br />
- Søster Sophies Minde<br />
- Vestervang<br />
- Østervang<br />
Der er i alt 20 hjemmeplejegrupper placeret i det lokalområde, som de betjener.<br />
Socialområdet - Særlige tilbud<br />
Døgntilbud for børn og unge<br />
Der er følgende fem institutioner for børn og unge placeret i kommunen:<br />
- Allégårdens Ungdomspension<br />
- Familieinstitutionen Bülowsvej<br />
- Josephine Schneiders Hus<br />
- Behandlingshjemmet Solbjerg<br />
- Ungdomspensionen Jens Jessens Vej<br />
Døgntilbud for voksne handicappede<br />
Der er følgende dag- og døgntilbud til psykisk udviklingshæmmede og<br />
sindlidende:<br />
- Pensionatet Bakkegårds allé<br />
- Pensionatet Frydendalsvej<br />
- Minibo<br />
- Huset på Dronningensvej<br />
- Huset på Lindevej<br />
- Mathildebo<br />
- Bofællesskabet Frydendalsvej<br />
- Bofællesskabet Borgmester Fischers Vej<br />
- Kommende bofællesskaber Sdr. Fasanvej 42<br />
- Bofællesskaber Mariendalsvej<br />
- Bofællesskaber Dronningensvej<br />
- Kollegiet på Svanholmsvej<br />
66 Redegørelse
Forsyningsvirksomhederne<br />
Fjernvarmeforsyning<br />
Med udgangen af <strong>2004</strong> var 3280 ud af hele byens i alt 4040 ejendomme<br />
forsynet med vandbåren fjernvarme. Ud af de resterende 760 ejendomme,<br />
der endnu ikke er fjernvarmeforsynede, er 691 ejendomme olieopvarmede.<br />
Gasforsyning<br />
Frederiksberg forsynes med bygas produceret på Sundby Gasværk - i et<br />
produktionssamarbejde med Københavns Energi (KE). På gasværket omdannes<br />
naturgas til bygas og sendes ud i bygasnettet.<br />
Vandforsyning<br />
Med det nye vandbehandlingsanlæg ved Stæhr Johansens Vej kan Frederiksberg<br />
producere 2,5 mio. m3/år, svarende til ca. 40 % af vandforbruget.<br />
De resterende ca. 60 % købes af Københavns Energi (KE).<br />
Kloakforsyning<br />
I de senere år er der foretaget en omfattende forbedring af kommunens<br />
kloaksystem ved renoveringer og suppleringer. I årene 1999-2002 er der<br />
udført supplerende hovedkloakker i Peter Bangs Vej m.m. samt i området<br />
mellem Nordre Fasanvej - Godthåbsvej - Falkoner Allé - Nyelandsvej og i<br />
og ved Nordre Fasanvej på strækningen mellem Nyelandsvej og Peter<br />
Bangs Vej, blandt andet grundet Metroen og sænkningen af broen over<br />
jernbanen på Nordre Fasanvej.<br />
I forbindelse med byudviklingen omkring det nye gymnasium ved Solbjergvej<br />
er supplering i form af blandt andet et lukket bassin afsluttet, og<br />
i forbindelse med kommende byudvikling i Flintholmområdet vil nye hovedkloakker<br />
og et bassin skulle etableres.<br />
Redegørelse<br />
67
RAMMER<br />
FOR LOKALPLANLÆGNINGEN<br />
69
Indledning<br />
Der skal udarbejdes lokalplan før der gennemføres større udstykninger eller<br />
større bygge- og anlægsarbejder, herunder nedrivninger af bebyggelse,<br />
og i øvrigt når det er nødvendigt for at sikre kommuneplanens virkeliggørelse.<br />
Kommunalbestyrelsen kan modsætte sig opførelse af bebyggelse eller ændret<br />
anvendelse af bebyggelse eller ubebyggede arealer, når bebyggelsen<br />
eller anvendelsen er i strid med bestemmelser i kommuneplanens rammedel.<br />
Forbud kan dog ikke nedlægges, når det pågældende område i kommuneplanen<br />
er udlagt til offentligt formål, eller når området er omfattet af<br />
en lokalplan eller byplanvedtægt.<br />
Lokalplaner skal være i overensstemmelse med rammebestemmelserne.<br />
Uanset rammebestemmelser og lokalplaner kan en ejendoms eller et områdes<br />
lovlige anvendelse fortsætte som hidtil.<br />
Rammerne for lokalplanlægningen består af dels de generelle rammebestemmelser<br />
dels af rammebestemmelser for de enkelte områder i kommunen.<br />
De generelle rammebestemmelser er fælles for hele kommunen. Nogle<br />
af de generelle rammebestemmelser gælder for alle typer af anvendelse,<br />
f.eks. krav om parkering samt opholds- og legearealer, mens andre bestemmelser<br />
kun gælder for en bestemt type af anvendelse, eksempelvis<br />
boligområder.<br />
De generelle rammebestemmelser omfatter følgende forhold:<br />
• Boligområder - generelt - villaer og rækkehuse - etageboliger<br />
• Centerområdernes anvendelsesmuligheder<br />
• Bolig- og erhvervsområdernes anvendelsesmuligheder<br />
• Erhvervsområdernes anvendelsesmuligheder<br />
• Maksimale rammer for nybyggeri og omdannelse til butiksformål<br />
• Parkeringsarealer<br />
• Opholds- og legearealer<br />
• Bevaringsværdig bebyggelse og beplantning<br />
• Facader og skilte<br />
• Miljøforhold<br />
• Tekniske anlæg<br />
Rammer for enkeltområderne i kvartererne fastlægger områdets<br />
fremtidige anvendelse samt bebyggelsesregulerende bestemmelser som<br />
bebyggelsesprocent og maksimal etagehøjde samt evt. særlige bestemmelser,<br />
der gælder for det enkelte område.<br />
Arealanvendelsen er fastlagt gennem følgende anvendelseskategorier:<br />
A: Villaer og rækkehuse<br />
B: Etageboliger<br />
C: Centerområder<br />
D: Bolig og erhverv<br />
E: Erhvervsområder - kontor- og serviceerhverv<br />
F: Erhvervsområder – fremstillings- og håndværksvirksomhed<br />
O: Offentlige formål<br />
R: Rekreative områder<br />
T: Tekniske anlæg<br />
J: Banearealer<br />
71
GENERELLE RAMMEBESTEMMELSER<br />
Boligområder generelt<br />
Hvor andet ikke er nævnt, skal ny og bestående bebyggelse i områder, der<br />
er udlagt til boligformål, anvendes til helårsbeboelse i selvstændige lejligheder.<br />
Bebyggelsen må ikke anvendes til nogen form for erhverv, hotel,<br />
pensionat, klublejligheder eller lignende form for udlejningsvirksomhed.<br />
I områder, der er udlagt til boligformål, kan der dog indrettes mindre butikker<br />
og serviceerhverv med henblik på betjening af lokalområdet, ligesom<br />
der kan etableres offentlige servicefunktioner af mindre omfang, som<br />
naturligt finder plads i et boligområde.<br />
Uanset ovenstående bestemmelser må i en lejlighed et enkelt værelse,<br />
som samtidig bruges til beboelse, anvendes til erhverv af lejlighedsindehaveren<br />
uden medhjælp. Erhvervet må ikke bestå i produktionsvirksomhed,<br />
være led i en sådan eller kræve lagerplads. En mindre del af en lejlighed<br />
må udlejes til logerende.<br />
Ældreinstitutioner og kollegier kan indrettes i bebyggelse, der i omfang og<br />
ydre udformning svarer til anden boligbebyggelse i området.<br />
Efter Kommunalbestyrelsens konkrete vurdering kan der etableres ferieog<br />
gæsteboliger.<br />
Ved opførelse af ny boligbebyggelse skal det sikres:<br />
– at boligbebyggelsen indrettes med boliger på minimum 85 m 2 og som<br />
hovedregel med en gennemsnitsstørrelse på mindst 110 m 2 .<br />
Ved indretning af boliger i en eksisterende ejendom, hvor det ikke er<br />
muligt at overholde kravet om en gennemsnitsstørrelse af lejlighederne<br />
på 110 m 2 , kan gennemsnitsstørrelsen nedsættes. Minimumsstørrelsen<br />
på 85 m 2 gælder dog fortsat.<br />
– at ældreboliger skal være på minimum 70 m 2 ,<br />
– at kollegieboliger skal være på minimum 20 m 2 nettoareal inklusive bad<br />
og toilet.<br />
A: Villaer og rækkehuse<br />
I områder, der er udlagt til villaer og rækkehuse, kan der efter en konkret<br />
vurdering for det enkelte område, ske en nedsættelse af bebyggelsesprocenten<br />
for villabebyggelse fra 40 til 30 og for rækkehusbebyggelse fra<br />
60 til 50.<br />
I områder, der er udlagt til villaer og rækkehuse, skal det sikres:<br />
- at der på hver ejendom kun opføres én beboelsesbygning med højst 2<br />
etager til boligformål og højst 2 boliger,<br />
- at der ikke opsættes hegn højere end 1,80 m, og at hegning primært<br />
sker som levende hegn eller efter nærmere godkendelse.<br />
I områder, der er udlagt til villaer og rækkehuse, og hvor der tillades indrettet<br />
institutioner og liberale erhverv, skal det endvidere sikres:<br />
- at præget af villakvarter med forhaver, beplantning m.v. bibeholdes,<br />
- at det ikke medfører en væsentlig øget trafikbelastning,<br />
- at der ved indretning af erhverv opretholdes en bolig på mindst 120 m2 for virksomhedens ejer. Ved indretning af institutioner kræves der ikke<br />
opretholdt en bolig.<br />
B: Etageboliger<br />
I områder, der er udlagt til etageboliger, kan Kommunalbestyrelsen modsætte<br />
sig opførelse af ny etageboligbebyggelse, som ikke opføres i sammenhæng<br />
med den eksisterende etagebebyggelse.<br />
Ny bebyggelse, som opføres i allerede bebyggede områder, skal med hensyn<br />
til husdybde, gesimshøjde, tagform og materialevalg tilpasses den tilstødende<br />
bebyggelse.<br />
Generelle rammebestemmelser<br />
73
C: Centerområder<br />
For de stationsnære centerområder skal tilstræbes en samlet planlægning<br />
for at sikre en mere intensiv arealanvendelse, og bebyggelsens udformning,<br />
tæthed og funktion skal være med til at skabe attraktive bymiljøer.<br />
I de stationsnære centerområder kan etableres byfunktioner, som på<br />
grund af arealudnyttelse, arbejdspladstæthed og besøgsmønster har en<br />
intensiv karakter - såsom arbejdspladsintensive kontor- og servicevirksomheder,<br />
detailhandel, privat og offentlig service - herunder administration,<br />
liberale erhverv, undervisning, institutioner og kulturelle aktiviteter,<br />
café- og restaurationsvirksomhed, hotel- og konferencefaciliteter m.v.<br />
samt etageboliger.<br />
D: Bolig og erhverv<br />
For de stationsnære blandede bolig- og erhvervsområder skal tilstræbes<br />
en samlet planlægning for at sikre en mere intensiv arealanvendelse, og<br />
bebyggelsens udformning, tæthed og funktion skal være med til at skabe<br />
attraktive bymiljøer.<br />
I de stationsnære blandede bolig- og erhvervsområder kan etableres<br />
arbejdspladsintensive kontor- og servicevirksomheder, privat og offentlig<br />
service - herunder administration, liberale erhverv, undervisning, institutioner<br />
og kulturelle aktiviteter, café- og restaurationsvirksomhed m.v.<br />
samt etageboliger. Områderne må alene rumme helt lokale butikker.<br />
E: Erhvervsområder - Kontor- og serviceerhverv<br />
I erhvervsområder til kontor- og serviceerhverv samt i etageboligområder,<br />
hvor der tillades indrettet kontor- og serviceerhverv, kan åbnes mulighed<br />
for etablering af f.eks.:<br />
Kontorerhverv (administration, forsikrings- og revisionskontorer), liberale<br />
erhverv (læge, tandlæge, psykolog, advokat, arkitekt, ingeniør) serviceerhverv<br />
(ejendomsmæglere, køreskoler, motionscentre, møntvaskerier og<br />
-renserier, forskellige terapeuter, frisører, solcentre, pengeinstitutter, postkontorer,<br />
rejsebureauer, netcaféer), institutioner og kulturelle aktiviteter,<br />
café- og restaurationsvirksomhed m.v.<br />
F: Erhvervsområder - Fremstillings- og håndværksvirksomhed<br />
I erhvervsområder udlagt til fremstillings- og håndværksvirksomhed kan<br />
åbnes mulighed for etablering af:<br />
Fremstillings- og håndværksvirksomhed, herunder værksted, lager med<br />
dertil hørende administration og andre lignende funktioner, der ikke medfører<br />
væsentlig forurening.<br />
Detailhandel<br />
Butikker kan etableres inden for den fastlagte detailhandelsstruktur, som<br />
fremgår af kortet i hovedstrukturens afsnit om detailhandel side 51 og af<br />
kortene for de enkelte kvarterer.<br />
For de på kortet side 51 viste primære centerstrøg samt bydels- og lokalstrøg<br />
gælder, at der kan etableres butikker i facadebebyggelse langs strøgene<br />
samt langs tilstødende veje, i de tilfælde hvor facadebebyggelsen inden<br />
for samme ejendom fortsætter om hjørnet. Endvidere kan der, hvis en<br />
hensigtsmæssig indretning af en butik nødvendiggør dette, etableres butiksareal<br />
i mindre omfang bag facadebebyggelsen.<br />
I de enkelte centre kan der maksimalt planlægges inden for følgende rammer<br />
for nybyggeri og omdannelse af eksisterende bebyggelse til butiksformål:<br />
I det primære centerområde ved Frederiksberg/Solbjerg (Fasanvej)<br />
stationer 10.000 m²<br />
I de primære centerstrøg - Gammel Kongevej, Falkoner Allé og<br />
Godthåbsvej 3.000 m²<br />
I centerområdet ved Flintholm station 12.000 m²<br />
I bydelscentrene/bydelsstrøgene: *)<br />
Nordens Plads 5.000 m²<br />
Finsensvej 5.000 m²<br />
Nordre Fasanvej 3.000 m²<br />
Peter Bangs Vej 3.000 m²<br />
74 Generelle rammebestemmelser<br />
*) For bydelscentrene/bydelsstrøgene<br />
gælder at rammerne for<br />
nybyggeri og omdannelse indbefatter<br />
de resterende byggemuligheder<br />
i gældende lokalplaner.
Borups Allé 3.000 m²<br />
Vesterbrogade 3.000 m²<br />
H.C. Ørsteds Vej 3.000 m²<br />
Godthåbsvej - vestlige del 3.000 m²<br />
Falkoner Allé - nordlige del 3.000 m²<br />
Gammel Kongevej - østlige del 3.000 m²<br />
I lokalcentrene/lokalstrøgene:<br />
Roskildevej<br />
Smallegade<br />
Rolighedsvej<br />
Rosenørns Allé<br />
Værnedamsvej<br />
Frederiksberg Allé<br />
må det samlede detailhandelsareal for det enkelte lokalstrøg ikke overstige<br />
3.000 m².<br />
Udenfor detailhandelsstrukturen må der til et områdes daglige forsyning i<br />
begrænset omfang placeres dagligvarebutikker med et bruttoareal op til<br />
500 m² og udvalgsvarebutikker med et bruttoareal op til 200 m².<br />
Ved placering af butikker til særlig pladskrævende varegrupper indenfor<br />
detailhandelsstrukturen i øvrigt (kommunecenter, center ved Flintholm,<br />
bydels- og lokalstrøg) skal butikkerne holde sig inden for de maksimale<br />
butiksstørrelser, der gælder for udvalgsvarebutikker.<br />
Parkering<br />
Bilparkering<br />
Ved opførelse af ny bebyggelse eller nyindretning af bebyggelse skal der<br />
sikres følgende bilparkeringspladser:<br />
- Boliger generelt: mindst 1 plads pr. bolig.<br />
- Kollegieboliger samt ældreboliger: mindst 1 plads pr. 150 m2 bruttoetageareral.<br />
- Erhvervsformål: antallet af parkeringspladser fastsættes udfra en vurdering<br />
af virksomhedens art og beliggenhed, antallet af beskæftigede,<br />
samt behovet for kundeparkering og lignende - dog mindst 1 plads pr.<br />
50 m2 bruttoetageareal.<br />
- Institutions- og undervisningsformål: antallet af parkeringspladser fastsættes<br />
udfra en vurdering af behovet i det konkrete tilfælde - dog<br />
mindst 1 plads pr. 150 m2 bruttoetageareal.<br />
I de stationsnære områder kan parkeringskravet ifm. bebyggelse til erhvervs-,<br />
institutions- og undervisningsformål evt. nedsættes efter en vurdering<br />
i det konkrete tilfælde.<br />
Såfremt der på den enkelte ejendom ikke kan udlægges det nødvendige<br />
antal parkeringspladser, kan Kommunalbestyrelsen forlange, at der for de<br />
manglende parkeringspladser indbetales til en parkeringsfond.<br />
Cykelparkering<br />
Ved opførelse af ny bebyggelse eller nyindretning af bebyggelse skal der<br />
sikres følgende cykelparkeringspladser:<br />
- Familieboliger: mindst 2 pladser pr. bolig.<br />
- Kollegie- og ungdomsboliger: mindst 1 plads pr. bolig.<br />
- Center-, erhvervs-, undervisnings- samt institutionsformål: antallet af<br />
cykelparkeringspladser fastsættes udfra en vurdering af behovet i det<br />
konkrete tilfælde - herunder med hensyn til beliggenhed, antallet af beskæftigede/studerende,<br />
behov for gæsteparkering og lignende - dog<br />
mindst 1 plads pr. 50 m 2 bruttoetageareal.<br />
Opholds- og legearealer<br />
Ved opførelse af ny bebyggelse eller nyindretning af bebyggelse skal der<br />
sikres følgende opholdsarealer:<br />
- For boliger skal opholdsarealet udgøre mindst 50% af bruttoetagearealet.<br />
- For erhverv, institutioner og undervisning skal opholdsarealet udgøre<br />
mindst 10% af bruttoetagearealet.<br />
Altaner på minimum 2,5 m 2 og tagterrasser kan indgå i beregningen af<br />
opholdsarealer.<br />
Generelle rammebestemmelser<br />
75
Der kan endvidere fastsættes bestemmelser om, at en del af opholdsarealet<br />
skal indrettes til legepladser og/eller idrætsformål, og at opholdsarealet<br />
skal anlægges efter en samlet godkendt plan.<br />
Bevaringsværdig bebyggelse og beplantning<br />
Lokalplaner, der omfatter bevaringsværdig bebyggelse (bevaringsværdi 1 -<br />
4 jf. SAVE-registret), skal sikre:<br />
- at den bevaringsværdige bebyggelse ikke må nedrives uden Kommunalbestyrelsens<br />
tilladelse,<br />
- at bebyggelsen ikke må ombygges eller på anden måde ændres, dog<br />
undtaget indvendig ombygning som ikke ændrer bebyggelsens ydre karakter,<br />
- at eksisterende bygninger ved konstruktive ændringer, ved ændret facadeudformning<br />
samt ved udskiftning af tag, vinduer og døre får en sådan<br />
ydre udformning, at den oprindelige karakter bibeholdes.<br />
Træer, der er over 25 år gamle, må ikke fældes eller beskæres uden Kommunalbestyrelsens<br />
tilladelse.<br />
Facader og skilte<br />
Skiltning, udhængsskabe, belysning, markiser og opsætning af andet facadeudstyr<br />
skal tilpasses bygningens arkitektur og omgivelserne i øvrigt,<br />
og skal respektere facadernes opdeling med døre og vinduer, materialer<br />
og farvesætning.<br />
Sokler, gesimser og andre karakteristiske facadeelementer skal holdes fri<br />
for skiltning.<br />
Facadeskilte skal begrænses til stueetagen og skal så vidt muligt samordnes<br />
med den øvrige skiltning inden for samme facade.<br />
Lysskilte eller belyste skilte skal være dæmpet og afstemt efter forholdene<br />
og må ikke blænde, pulsere eller blinke.<br />
Store permanente skilte, udskiftelige skilte (billboards) må ikke opsættes.<br />
Gavludsmykning/gavlmalerier kan kun tillades efter en vurdering af den<br />
kunstneriske værdi i hvert enkelt tilfælde.<br />
Stilladsreklamer må kun opsættes i kortere perioder i forbindelse med renoveringer<br />
og lignende tidsbegrænsede aktiviteter.<br />
Miljøforhold<br />
Lokalplaner skal sikre:<br />
- at bebyggelse og primære opholdsarealer placeres, udføres og indrettes<br />
sådan, at beboere og brugere i fornødent omfang skærmes mod støj fra<br />
trafikanlæg samt mod forurening fra omliggende virksomheder.<br />
- at indretningen af bebyggelsen ikke uden tilladelse må ske således, at<br />
erhverv, institutioner og lignende placeres over etager med boliger.<br />
- at ”ensidige boliger” ikke må være nordvendte eller indrettes ud mod<br />
stærkt trafikerede veje og jernbaner.<br />
Tekniske anlæg<br />
Uanset rammebestemmelserne i øvrigt kan der i en lokalplan gives mulighed<br />
for etablering af anlæg, som er nødvendige til forsyning og fordeling<br />
af energi (el, gas, varme), vand og lignende samt anlæg til bortskaffelse<br />
af spildevand og affald. Det er en forudsætning, at anlæggene placeres,<br />
udføres og anvendes under størst mulig hensyntagen til det område, hvori<br />
de placeres.<br />
76 Generelle rammebestemmelser
RAMMEBESTEMMELSER<br />
FOR ENKELTOMRÅDER I KVARTERERNE<br />
Rammebestemmelserne<br />
Rammerne for enkeltområderne er delt op i afsnit - ét for hver af syv<br />
kvarterer på Frederiksberg.<br />
I rammeskemaerne har hvert enkelt område en farve, der angiver anvendelsen,<br />
samt en betegnelse bestående af en tal- og bogstavkombination,<br />
som henviser til kvarter- og rammeområde. Samme tal- og bogstavkombination<br />
kan genfindes på kortene over hvert enkelt kvarter.<br />
De evt. særlige bestemmelser for et område er angivet i skemaet eller<br />
med henvisning til en tekst umiddelbart efter rammeskemaet.<br />
Endvidere er der for de enkelte kvarterer fastlagt bestemmelser om hvor<br />
og i hvilket omfang, der må indrettes kontor- og serviceerhverv i etageboligområder<br />
samt fastlagt bestemmelser om indretning af detailhandel -<br />
herunder maksimale butiksstørrelser.<br />
Kvartererne<br />
De enkelte kvartersafsnit indledes med en overordnet beskrivelse af kvarteret.<br />
Herefter gives en redegørelse for kvarterets delområder. Endvidere<br />
er kvarterets fredede og bevaringsværdige bygninger udpeget - ligesom<br />
det er angivet, hvilke områder, der er omfattet af bevarende lokalplaner.<br />
Kvartersinddelingen<br />
1) Det centrale Frederiksberg<br />
2) Kvarteret syd for Peter Bangs Vej<br />
3) Kvarteret omkring Flintholm<br />
4) Kvarteret omkring Femte Juni Plads og Fuglebakken<br />
5) Kvarteret omkring Kronprinsesse Sofies Vej og Svømmehallen<br />
6) Kvarteret nord for Gammel Kongevej<br />
7) Kvarteret syd for Gammel Kongevej<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
1<br />
7<br />
6<br />
77
DET CENTRALE FREDERIKSBERG<br />
Kvarteret afgrænses mod nord af Nyelandsvej, mod vest af Nordre Fasanvej/Søndre<br />
Fasanvej, mod syd af Bag Søndermarken/Valby Langgade og<br />
mod øst af Pile Allé/Allégade/Falkoner Allé.<br />
Den nordlige del af det centrale<br />
Frederiksberg rummer boliger, arbejdspladser,<br />
en lang række uddannelsesinstitutioner<br />
og andre offentlige<br />
institutioner, mange kulturtilbud<br />
og et varieret handelsliv.<br />
Foruden det egentlige centerområde<br />
omkring stationerne Frederiksberg<br />
og Solbjerg (Fasanvej) -<br />
omfatter den nordlige del af kvarteret<br />
både ældre og nyere etageboligområder,<br />
et mindre villaområde<br />
samt Porcelænsgrunden,<br />
der er under omdannelse til et helt<br />
nyt byområde.<br />
Frederiksbergs ældste bebyggelse<br />
- hovedsageligt fra 1800-tallet -<br />
ligger langs Allégade. Bebyggelsen<br />
omkring Domhuset og Solbjerg<br />
Kirke ved Howitzvej stammer fra<br />
begyndelsen af 1900-tallet.<br />
Af markante bygninger kan nævnes:<br />
Frederiksberg Rådhus, Falkoner<br />
Centeret samt Frederiksberg<br />
Centret. Senest er tilført: Handelshøjskolens<br />
afdeling ved Solbjerg<br />
Plads - samt det nye Frederiksberg<br />
Gymnasium.<br />
Den sydlige del af kvarteret rummer<br />
Frederiksberg Have og Søndermarken<br />
samt boligbebyggelsen<br />
ved Søndre Fasanvej - Bag Søndermarken.<br />
De to parker udgør sammen med<br />
Frederiksberg Slot og Zoologisk<br />
Have udflugts- og turistmål. Frederiksberg<br />
Slot og tårnet i Zoo<br />
kan ses fra store dele af Frederiksberg<br />
og København.<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
1<br />
7<br />
6<br />
79
80<br />
Det primære centerområde.<br />
Kvarterets delområder<br />
Centerområdet<br />
Området mellem Falkoner Allé og<br />
Nordre Fasanvej er udlagt som et<br />
stationsnært centerområde.<br />
I den østlige del af centerområdet<br />
- ved Frederiksberg station -<br />
ligger Frederiksberg Centret, CBS<br />
(Handelshøjskolen), Hovedbiblioteket,<br />
det nye Frederiksberg Gymnasium<br />
samt de fredede stationsbygninger<br />
fra den tidligere Frederiksberg<br />
station.<br />
Den østlige del af centerområdet<br />
bindes sammen af et integreret<br />
system af pladser og torve, der<br />
gennem deres udformning, møblering,<br />
beplantning og ikke mindst<br />
belysning, har hver deres identitet.<br />
Pladserne udgør rammerne for<br />
udendørs rekreation, leg og naturoplevelser.<br />
De renoverede fredede stationsbygninger<br />
kan indrettes til kiosk,<br />
billetsalg, rejsebureau o.l. samt<br />
café og kulturelle formål.<br />
Under Frederiksberg Gymnasium<br />
er etableret en offentlig parkeringskælder.<br />
Vest herfor - ligeledes<br />
under jorden - har Hovedbiblioteket<br />
fået en tilbygning, ligesom<br />
der er etableret café og fittnescenter.<br />
Den østlige del af centerområdet<br />
rummer endvidere Falkoner Centeret<br />
med hotel-, koncert-, udstillings-<br />
og konferencefaciliteter og<br />
syd herfor Rialto-komplekset, der<br />
Kvarter 1 - Redegørelse<br />
foruden Rialto-teateret også rummer<br />
kontor- og serviceerhverv.<br />
Vest herfor - ved Sylows Allé - er<br />
planlagt opført et kollegium.<br />
I den vestlige del af centerområdet<br />
- omkring Solbjerg station<br />
(Fasanvej) – er åbnet mulighed for<br />
en centerbebyggelse med publikumsorienterede<br />
funktioner såsom<br />
butikker, caféer, kontor- og serviceerhverv<br />
samt boliger - hovedsageligt<br />
ungdoms-, kollegie- og<br />
ældreboliger foruden enkelte penthouselejligheder.<br />
Frederiksberg station.<br />
Øst for Solbjerg station (Fasanvej)<br />
er CBS under udbygning. De nye<br />
bygninger vil sammen med Det<br />
Erhvervsøkonomiske Fakultet ved<br />
Solbjerg Plads, CBS´s afdeling<br />
ved Howitzvej og det fredede<br />
vandtårn komme til at udgøre et<br />
„campusområde“ - et samlet uddannelsesmiljø<br />
i parklignende omgivelser.<br />
En del af Vandværksgrunden udlægges<br />
som grønt område med<br />
mulighed for parkering i mindre<br />
omfang.
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs Falkoner<br />
Allé, Smallegade, Nordre<br />
Fasanvej og Nyelandsvej kan der i<br />
et vist omfang indrettes serviceog<br />
kontorvirksomheder, liberale<br />
erhverv o.l.<br />
Endvidere er Falkoner Allé, Nordre<br />
Fasanvej og Smallegade udlagt<br />
som hhv. primært centerstrøg, bydelsstrøg<br />
og lokalstrøg, hvor der<br />
kan placeres butikker.<br />
Porcelænsgrunden<br />
I forbindelse med udflytningen af<br />
Den kongelige Porcelænsfabrik er<br />
der planlagt et nyt byområde med<br />
en blanding af boliger, serviceerhverv<br />
og uddannelsesinstitutioner.<br />
Størstedelen af den eksisterende<br />
bebyggelse bevares, mens der,<br />
hvor der nedrives bebyggelse, kan<br />
opføres ny boligbebyggelse.<br />
Porcelænsfabrikkens hovedkontor,<br />
fabriksudsalg, turistbutik og museum<br />
kan bibeholdes i området.<br />
Fra Porcelænsgrunden etableres<br />
en ny adgang til Frederiksberg<br />
Have.<br />
Boligområder<br />
Kvarterets boligområder er overvejende<br />
udlagt til etageboligbebyggelse.<br />
Omkring Virginiavej ligger<br />
dog et mindre villaområde.<br />
Ved Smallegade - Solvej ligger Soranernes<br />
Hus med kollegieboliger.<br />
På Frederiksberg Bredegade ligger<br />
endvidere Fjerde Maj Kollegiet -<br />
herunder Hassagers Kollegium.<br />
Erhvervsområder<br />
I et område ved Allégade, der er<br />
udlagt til serviceerhverv og offentlige<br />
formål, ligger i dag TV-Lorry,<br />
teateret Riddersalen, Det Økologiske<br />
Teaterværksted samt Det danske<br />
Revymuseum. I området må<br />
ikke opføres ny bebyggelse af væsentligt<br />
omfang.<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Område ved Nyelandsvej med<br />
Frederiksberg Seminarium og<br />
Skolen ved Nyelandsvej.<br />
Solbjerg station (Fasanvej) med det fredede vandtårn til venstre.<br />
Museet for Moderne Glaskunst i Søndermarken markeres af to glaspyramider.<br />
• Frederiksberg Rådhus, der rummer<br />
kommunens administration,<br />
samt Møstings Hus, der anvendes<br />
som udstillingsbygning.<br />
• Frederiksberg Slot, der bl.a.<br />
rummer Hærens Officersskole.<br />
• Lakajgården med idrætsfaciliteter.<br />
• Zoologisk Have, der ligger på<br />
begge sider af Roskildevej. Der<br />
er planlagt opført et nyt elefanthus,<br />
hvis tilhørende areal vil<br />
komme til at integrere en lille<br />
del af Frederiksberg Have i Zoologisk<br />
Have.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Frederiksberg Have og Søndermarken,<br />
der ejes af staten og er<br />
fredede.<br />
• Ved hovedindgangen til Frederiksberg<br />
Have rummer bygningerne<br />
omkring Frederiksberg<br />
Runddel i dag bl.a. Storm P. Museet<br />
og en restaurant. Brøndsalen<br />
anvendes til udstillinger og<br />
koncerter.<br />
• Syd for ligger Haveselskabets<br />
Have og langs Pile Allé De små<br />
Haver.<br />
• Haveselskabets Medlemshaver i<br />
den sydøstlige del af Frederiksberg<br />
Have.<br />
• I Søndermarken er i en af de<br />
underjordiske cisterner etableret<br />
et museum for moderne glaskunst.<br />
• K.B.´s anlæg ved Allégade med<br />
tennisbaner mv.<br />
• Allégadeanlægget - der kommer<br />
til at udgøre en grøn promenade<br />
mellem Rådhuspladsen og Frederiksberg<br />
Runddel.<br />
Kvarter 1 - Redegørelse<br />
81
82<br />
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer følgende fredede<br />
bygninger:<br />
• Godthåbs Kirke<br />
• Vandtårnet, P. Andersens Vej<br />
• Tidligere stationsbygninger<br />
• Frederiksberg Domhus<br />
• Solbjerg Kirke<br />
• Møstings Hus<br />
• Hassagers Kollegium<br />
• Allégade 1<br />
• Allégade 3A, 3B, 3C, 3D, 3E, 3F<br />
• Allégade 5, 7, 9, 11<br />
• Det kinesiske Lysthus<br />
• Storm P. Museet<br />
• Brøndsalen<br />
• Pile Allé 6-8<br />
• Pile Allé 10<br />
• Pile Allé 16-18<br />
• Fasangården<br />
• Schweizerhuset<br />
• Apistemplet<br />
• Frederiksberg Slot<br />
• Lakajgården<br />
• Det Norske Hus<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Bevarende lokalplaner<br />
Følgende områder er i dag omfattet<br />
af bevarende lokalplaner:<br />
• Bebyggelsen langs Allégade, syd<br />
for Frederiksberg Bredegade og<br />
omkring Frederik VI´s Allé er<br />
omfattet af bevaringsbestemmelser,<br />
som skal sikre, at bygningernes<br />
karakter og detaljerigdom<br />
fastholdes.<br />
• Området med Domhuset, Hovedbiblioteket,<br />
Brandstationen<br />
mv. er omfattet af bestemmelser,<br />
der sikrer bevaring af den<br />
karakteristiske bebyggelse samt<br />
de omgivende arealer med beplantning,<br />
befæstelse, belysning<br />
mv.<br />
• Området med de fredede stationsbygninger.<br />
• Villaområdet ved Poul Møllers<br />
Vej er ligeledes omfattet af bevaringsbestemmelser.<br />
Kvarter 1 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
Domhus. Politistation.<br />
Brandstation.
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
1.A.1 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Steen Blichers Vej rækkehuse<br />
m.fl.<br />
1.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Nordre Fasanvej/<br />
Nyelandsvej<br />
1.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Falkoner Allé<br />
1.B.3 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Smallegade<br />
1.B.4 Etageboliger 130 6 etager Etageboliger<br />
Howitzvej<br />
1.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Smallegade<br />
1.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Frederik VI's Allé<br />
1.B.7 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Løvgården<br />
1.B.8 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Søndre Fasanvej/<br />
Bag Søndermarken<br />
1.C.1 Stationsnært 150 6 etager P-pladser i Metrostationer,<br />
Det primære centerområde konstruktion. detailhandel,<br />
centerområde 300 for Falkoner Der skal sikres undervisnings-<br />
Centeret areal til Den formål, offentli-<br />
Grønne Sti ge formål<br />
1.D.1 Stationsnært 150 6 etager Porcelænsfabrik<br />
Porcelæns- bolig- og under delvis udgrunden<br />
erhvervsområ- flytning<br />
de, kontor- og<br />
serviceerhverv,<br />
undervisningsformål<br />
1.E.1 Kontor- og Der kan ikke TV station,<br />
Lorry serviceerhverv opføres ny be- teater, økologisk<br />
og offentlige byggelse af væ- forsøgshus<br />
formål sentligt omfang<br />
1.O.1 Offentlige formål 110 6 etager Skolen på<br />
Nyelandsvej og undervis- Nyelandsvej,<br />
ningsformål Frederiksberg<br />
Seminarium,<br />
børneinstitution<br />
1.O.2 Offentlige formål 110 Frederiksberg<br />
Frederiksberg Rådhus,<br />
Rådhus Møstings Hus<br />
1.O.3 Offentlige formål 100 Zoologisk Have<br />
Zoologisk Have<br />
(Frederiksberg<br />
Have)<br />
1.O.4 Offentlige formål 100 Zoologisk Have<br />
Zoologisk Have<br />
(Søndermarken)<br />
Kvarter 1 - Rammer<br />
83
84<br />
Målestok 1:7.000
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
1.O.5 Offentlige formål Der kan ikke Hærens<br />
Frederiksberg Slot (undervisnings- opføres ny be- Officersskole<br />
formål) byggelse af væsentligt<br />
omfang<br />
1.O.6 Offentlige formål Der kan ikke Idrætsanlæg<br />
Lakajgården (undervisnings- opføres ny beformål)<br />
byggelse af væsentligt<br />
omfang<br />
1.O.7 Offentlige formål 110 6 etager Kong Frederik<br />
Kirstinedalsvej (institutioner) IX's Hjem<br />
1.R.1 Park, rekreative Kun bebyggelse Park, restaura-<br />
Frederiksberg formål der knytter sig tioner, museer<br />
Have til områdets<br />
funktion<br />
1.R.2 Park, rekreative Kun bebyggelse Park, restaurant,<br />
Søndermarken formål der knytter sig museum<br />
til områdets<br />
funktion<br />
1.R.3 Grønt anlæg, Kun bebyggelse Grønt anlæg,<br />
Allégadeanlægget rekreative der knytter sig parkering<br />
formål til områdets<br />
funktion<br />
1.R.4 Kolonihaver Kun mindre Haveselskabets<br />
Pile Allé bygninger der Medlemshaver<br />
knytter sig til<br />
områdets<br />
funktion<br />
1.R.5 Idrætsformål, 50 K.B.s anlæg,<br />
Pile Allé/ rekreative for- tennisbaner,<br />
Roskildevej mål idrætshal<br />
1.R.6 Rekreative Kun bebyggelse De Små Haver<br />
Pile Allé formål, restau- der knytter sig<br />
rationer til områdets<br />
funktion<br />
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Kvarter 1 - Rammer<br />
85
86<br />
Kontor- og serviceerhverv<br />
i etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives<br />
mulighed for:<br />
• at de to nederste etager i<br />
randbebyggelsen vist med<br />
mørkeblåt - udover til beboelse<br />
- kan benyttes til<br />
kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog<br />
kan der i den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale<br />
erhverv under forudsætning<br />
af, at der opretholdes<br />
en beboelse på<br />
mindst 85 m 2 .<br />
• at den nederste etage i<br />
randbebyggelsen vist med<br />
lyseblåt - udover til beboelse<br />
- kan benyttes til kontor<br />
og serviceerhverv. De<br />
øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives<br />
mulighed for:<br />
• at der i centerområder kan<br />
placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 3.000 m² bruttoareal<br />
og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 1.500 m²<br />
bruttoareal.<br />
• at der langs bydelsstrøg<br />
kan placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 3.000 m2 bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til<br />
1.500 m2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes<br />
i flere etager og omfatte<br />
kælder, stueetage og<br />
1. sal, såfremt adgang sker<br />
fra gadeniveau.<br />
• at der langs lokalstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 1.000 m2 bruttoareal<br />
og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 500 m2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes<br />
i nederste etage.<br />
Om maksimale rammer for<br />
nybyggeri og omdannelse af<br />
eksisterende bebyggelse til<br />
butiksformål se side 74-75.<br />
Kvarter 1 - Rammer<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Målestok 1:10.000<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg
KVARTERET SYD FOR PETER BANGS VEJ<br />
Kvarteret afgrænses mod nord af Peter Bangs Vej, mod vest af banearealet<br />
til Ringbanen, mod syd af kommunegrænsen mod København og mod<br />
øst af Søndre Fasanvej.<br />
Kvarteret syd for Peter Bangs Vej<br />
er karakteriseret ved at være et af<br />
de mest åbne og grønne i kommunen<br />
med store villaområder,<br />
Solbjerg og Søndermark Kirkegårde<br />
på hver side af Roskildevej<br />
samt de store idrætsarealer ved<br />
K.B. Hallen og Jens Jessens Vej.<br />
Den vestligste del af Roskildevej<br />
er på nordsiden karakteriseret af<br />
en række større boligejendomme<br />
fra 1950’erne, der ligger trukket<br />
tilbage fra vejen.<br />
Syd herfor ligger tæt-lave boligbebyggelser<br />
i form af række- og<br />
terassehuse samt Domus Vista på<br />
30 etager med den store åbne<br />
Nordens Plads mod Roskildevej.<br />
Roskildevej øst for Dalgas Boulevard<br />
er præget af højhusene ved<br />
Borgmester Fischers Vej og af de<br />
6 - 7 etages punkthuse ved Søndermark<br />
Kirkegård med 126 lejligheder<br />
opført i 2001.<br />
Vest for Solbjerg Kirkegård er på<br />
Roskildevej opført ca. 90 ældreboliger<br />
i 6-etages punkthuse.<br />
Sydsiden af Peter Bangs Vej er karakteriseret<br />
af boligejendomme fra<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
1930’erne. Ved Diakonissestiftelsen<br />
ligger Klammergården - en<br />
punkthusbebyggelse fra 1990´erne.<br />
Den Grønne Sti er anlagt på<br />
strækningen mellem Peter Bangs<br />
Vej og Roskildevej.<br />
Ringbanen har stationer ved Peter<br />
Bangs Vej (KB-Hallen station) og<br />
ved Roskildevej (Ålholm station).<br />
1<br />
7<br />
6<br />
87
Kvarterets delområder<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs<br />
størstedelen af Peter Bangs Vej og<br />
Søndre Fasanvej, på mindre<br />
strækninger langs Roskildevej<br />
samt i Domus Vista kan der i et<br />
vist omfang indrettes service- og<br />
kontorvirksomheder, liberale erhverv<br />
o.l.<br />
Endvidere er Domus Vista og Peter<br />
Bangs Vej udlagt som hhv. bydelscenter<br />
og bydelsstrøg – og dele af<br />
Roskildevej som lokalstrøg, hvor<br />
der kan placeres butikker.<br />
Boligområder<br />
Villaområderne omkring Dalgas<br />
Boulevard – Kronprinsensvej, omkring<br />
Troels-Lunds Vej og omkring<br />
Magnoliavej fastholdes som rene<br />
boligområder. Det samme gælder<br />
boligområderne, der rummer rækkehusene<br />
ved Skellet og terassehusene<br />
ved Johannes V. Jensens<br />
Allé – Betty Nansens Allé.<br />
Erhvervsområder<br />
Ved Roskildevej er der udlagt to<br />
mindre områder til erhvervsformål.<br />
I området på nordsiden af<br />
Roskildevej ved Solbjerg Kirkegård<br />
ligger et stenhuggeri. Området<br />
på sydsiden af Roskildevej er<br />
udlagt til kontor- og serviceerhverv.<br />
88 Kvarter 2 - Redegørelse<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Diakonissestiftelsen, der bl.a.<br />
rummer sygeplejeskole og social-<br />
og sundhedsskole.<br />
• Områder ved hhv. Frederiksvej<br />
og Borgmester Fischers Vej med<br />
børneinstitutioner.<br />
• Områder ved hhv. Troels-Lunds<br />
Vej og Skellet med ældreinstitutioner.<br />
• Område ved Jens Jessens Vej<br />
med børne- og ældreinstitution.<br />
• Område ved Troels-Lunds Vej/<br />
Hoffmeyersvej med Søndermarkskolen<br />
og Johannesskolen.<br />
• Skolebygningskomplekset på<br />
Sofus Franks Vænge ved Betty<br />
Nansens Allé/Nordens Plads.<br />
• Område ved Roskildevej, der<br />
bl.a. rummer spejderhytte.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Den Grønne Sti på strækningen<br />
fra Peter Bangs Vej til Haveforeningen<br />
Dalgas samt et mindre<br />
kolonihaveområde ved Frederiksvej/Kronprinsensvej.<br />
KB - hallen.<br />
Punkthusene ved Søndermark Kirkegård. Terrassehuse ved Johannes V. Jensens<br />
Allé.<br />
• Haveforeningen Dalgas ved Roskildevej,<br />
som er fredet. Der er<br />
givet dispensation fra fredningen<br />
med henblik på at føre Den<br />
Grønne Sti igennem. I øvrigt<br />
medfører fredningen, at der<br />
skal være offentlig adgang til<br />
kolonihaveområdet.<br />
• Solbjerg Parkkirkegård, hvor der<br />
på en del af kirkegården er anlagt<br />
en række temahaver.<br />
• Søndermark Kirkegård.<br />
• Idrætsområdet ved Jens Jessens<br />
Vej med K.B. Hallen og Frederiksberghallerne.<br />
• Grønt anlæg ved Borgmester<br />
Godskesens Plads.<br />
Teknisk område<br />
Syd for Betty Nansens Allé er udlagt<br />
et område, der i dag rummer<br />
Frederiksberg Gartner- og Vejservice.
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer to fredede bygninger:<br />
• Lindevangs Kirke<br />
• Emmaus Kirke<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Bevarende lokalplaner<br />
Følgende område er i dag omfattet<br />
af bevarende lokalplaner:<br />
• Den Hvide By (Frederiksberg<br />
Gasværksarbejderes Byggeforening)<br />
er en bebyggelse fra<br />
1898 - 1900 med 45 dobbelthuse<br />
og 7 enkeltvillaer beliggende<br />
Diakonissestiftelsen er udpeget som bevaringsværdig.<br />
umiddelbart syd for Peter Bangs<br />
Vej. Bebyggelsen er stramt opbygget,<br />
og vejrummene fremstår<br />
bymæssige. Vejene har en<br />
markant træplantning, og en beplantet<br />
plads forbinder Jyllandsvej<br />
med Folkets Alle.<br />
Endvidere er Søndermarkskolen<br />
og villaen øst for skolen sikret<br />
gennem bevarende lokalplanbestemmelser.<br />
Kvarter 2 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
89
90<br />
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Målestok 1:7.000<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
2.A.1 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Folkets Allé m.fl rækkehuse<br />
2.A.2 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Goldschmidtsvej rækkehuse<br />
Kvarter 2 - Rammer
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
2.A.3 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Pelargonievej rækkehuse<br />
2.A.4 Villaer og 40/60 2 etager Rækkehuse<br />
Skellet rækkehuse<br />
Kvarter 2 - Rammer<br />
91
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
2.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Peter Bangs Vej<br />
2.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Peter Bangs Vej<br />
2.B.3 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger og<br />
Frederiksvej villaer<br />
2.B.4 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Glahns Allé<br />
2.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Roskildevej (ældreboliger)<br />
2.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Roskildevej (Venskabshusene)<br />
2.B.7 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger og<br />
Søndre Fasanvej/ villaer<br />
Roskildevej<br />
2.B.8 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Borgmester<br />
Fischers Vej<br />
2.B.9 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Nordens Plads<br />
2.B.10 Etageboliger 110 3-5 etager Bebyggelsen Erhverv, boliger<br />
Roskildevej med udnyttet skal tilpasses<br />
tagetage højderne af den<br />
tilstødende bebyggelse<br />
2.E.1 Erhvervsområ- 110 6 etager Administration<br />
Roskildevej de, kontor- og<br />
serviceerhverv<br />
2. F.1 Erhvervsområ- 40 2 etager Stenhuggeri<br />
Roskildevej de, fremstillingsoghåndværksvirksomhed<br />
2.J.1 Jernbanedrift Kun bebyggelse Der skal sikres Sporarealer<br />
Baneareal der knytter sig areal til Den<br />
til områdets Grønne Sti<br />
funktion<br />
2.O.1 Offentlige formål 110 6 etager Ældrecenter,<br />
Diakonisse- (institutioner) institutioner mv.<br />
stiftelsen<br />
2.O.2 Offentlige formål 110 6 etager Børne- og<br />
Jens Jessens Vej (institutioner) ældreinstitution<br />
2.O.3 Offentlige formål 50 1 etage Børneinstitution<br />
Frederiksvej (institutioner)<br />
2.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Søndermarks-<br />
Troels-Lunds Vej/ (institutioner, skolen, børne-<br />
Hoffmeyersvej undervisnings- institutioner,<br />
formål) Johannesskolen<br />
2.O.5 Offentlige formål 110 6 etager Ældreinstitution<br />
Troels-Lunds Vej (institutioner)<br />
92 Kvarter 2 - Rammer
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
2.O.6 Offentlige formål 50 2 etager Børneinstitution<br />
Borgmester (institutioner)<br />
Fischers Vej<br />
2.O.7 Offentlige formål 110 6 etager Der skal sikres Ungdomskole<br />
Betty Nansens Allé (undervisnings- areal til Den<br />
formål) Grønne Sti<br />
2.O.8 Offentlige formål 110 6 etager Ældreinstitution<br />
Skellet (institutioner)<br />
2.O.9 Offentlige formål 110 Erhverv, spejder-<br />
Roskildevej hytte<br />
2.R.1 Rekreative for- Den Grønne Sti<br />
Den Grønne Sti mål, cykel- og<br />
gangsti<br />
2.R.2 Rekreative for- Kun mindre Haveforeningen<br />
Kolonihaver ved mål, kolonihaver, bygninger der Dalgas,<br />
Roskildevej/ cykel- og gangsti knytter sig til Den Grønne Sti<br />
Den Grønne Sti områdets<br />
funktion<br />
2.R.3 Rekreative Kun bebyggelse Grønt anlæg<br />
Borgmester formål der knytter sig<br />
Godskesens Plads til områdets<br />
funktion<br />
2.R.4 Rekreative Kun bebyggelse Kirkegård, park<br />
Solbjerg formål der knytter sig<br />
Parkkirkegård til områdets<br />
funktion<br />
2.R.5 Rekreative for- Kun bebyggelse Kirkegård<br />
Søndermark mål, kirkegård der knytter sig<br />
Kirkegård til områdets<br />
funktion<br />
2.R.6 Idrætsformål 50 Idrætsanlæg,<br />
Peter Bangs Vej K.B. Hallen,<br />
(K.B. Hallen mv.) Frederiksberg<br />
Hallerne mv.<br />
2.T.1 Tekniske anlæg 110 Vejplads<br />
Betty Nansens Allé<br />
Kvarter 2 - Rammer<br />
93
94<br />
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Målestok 1:10.000<br />
Kvarter 2 - Rammer<br />
• at den nederste etage i randbebyggelsen<br />
vist med lyseblåt -<br />
udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m 2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m 2 bruttoareal.<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs lokalstrøg kan placeres<br />
dagligvarebutikker på op<br />
til 1.000 m 2 bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 500<br />
m 2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
nederste etage.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål se<br />
side 74-75.
KVARTERET OMKRING FLINTHOLM<br />
Kvarteret afgrænses mod syd af Peter Bangs Vej, mod øst af Nordre<br />
Fasanvej, mod nord af banearalet til Metroen og mod vest af banearealet<br />
til Ringbanen.<br />
I kvarteret ligger Frederiksbergs<br />
to store byudviklings- og byomdannelsesområder,Flintholm-området<br />
og Nimbusparken. Der foregår<br />
endvidere helhedsorienteret<br />
byfornyelse af flere områder i<br />
kvarteret.<br />
Bebyggelsen i den østlige del af<br />
kvarteret består hovedsageligt af<br />
etagebebyggelse overvejende i<br />
form af store boligkarréer mellem<br />
Metroen - Finsensvej - Peter<br />
Bangs Vej.<br />
Nord for Finsensvej ligger Solbjerg<br />
Have, en tæt-lav boligbebyggelse<br />
fra 1980.<br />
Kvarterets vestlige del rummer<br />
villaområder ved Gustav Johannsens<br />
Vej og C. N. Petersens Vej<br />
samt villaområdet Ved Grænsen.<br />
I den sydvestlige del af kvarteret<br />
ligger Den Sønderjyske By fra<br />
1925 og bag denne Herman Bangs<br />
Have opført i 1991.<br />
Den helhedsorienteret byfornyelse<br />
finder sted i hhv. Lindevangskvarteret<br />
og i Finsens Have-kvarteret.<br />
I førstnævnte område kombineres<br />
byfornyelsen med bygningsfornyelse<br />
specielt i nogle af de store<br />
beboelsesejendomme ved Dalgas<br />
Boulevard. I begge områder er<br />
den helhedsorienterede byfornyelse<br />
med til at skabe forbedringer<br />
af trafikforholdene og uderummene<br />
foruden sociale og kulturelle<br />
forbedringer.<br />
Bebyggelsen ved Flintholm Allé,<br />
der grænser op til Flintholm-området,<br />
er udpeget til områdefornyelse.<br />
3<br />
2<br />
4<br />
De vigtigste grønne områder i<br />
kvarteret er Lindevangsparken,<br />
der rummer kommunens største<br />
legeplads, og Frederiksberg Kommunes<br />
Idrætspark ved Sønderjyllands<br />
Allé.<br />
På banearealet mod vest ligger en<br />
række kolonihaveforeninger.<br />
Den Grønne Sti løber gennem<br />
kvarteret fra krydset Nordre Fasanvej<br />
- Finsensvej til Peter Bangs<br />
Vej.<br />
Metroen har stationer ved Lindevang<br />
og Flintholm, hvor også<br />
Ringbanen og Frederikssundbanen<br />
krydser.<br />
1<br />
5<br />
7<br />
6<br />
95
Kvarterets delområder<br />
Centerområdet ved Flintholm<br />
Det nye byområde ved Flintholm<br />
station vil kunne rumme bebyggelse<br />
til såvel centerformål som<br />
boliger, kontor- og serviceerhverv,<br />
undervisningsinstitutioner, hotelog<br />
konferencefaciliteter, offentlige<br />
og kulturelle formål samt grønne<br />
områder. Der er endvidere planlagt<br />
etableret idræts- og fritidsfaciliteter<br />
i området.<br />
Flintholm-området vil få adgang<br />
via et torv ved Finsensvej. Herfra<br />
vil en bred, grøn boulevard lede<br />
trafikken til områdets bebyggelser<br />
og til Flintholm station og forplads.<br />
En rammelokalplan fastlægger detaljerede<br />
bestemmelser for et centerbyggeri<br />
umiddelbart op til stationen<br />
med servicerehverv og butikker,<br />
ligesom der kan indrettes<br />
butikker i stuetagen langs Finsensvej<br />
og boulevarden.<br />
Rammelokalplanen vil blive fulgt<br />
op af supplerende lokalplaner efterhånden<br />
som udbygningen af de<br />
forskellige elementer bliver aktuel.<br />
Den ny bebyggelse tænkes opført<br />
i 4-6 etager.<br />
I Flintholm-området vil der kunne<br />
opføres ca. 750 nye boliger, hovedsagelig<br />
som famileboliger - og<br />
i mindre omfang som kollegie- og<br />
ældreboliger.<br />
Centerområdet<br />
ved Nordre Fasanvej<br />
Området ved Nordre Fasanvej udgør<br />
en del af det stationsnære primære<br />
centerområde og rummer<br />
butikker, posthus mv.<br />
Der er ud mod Nordre Fasanvej<br />
åbnet mulighed for opførelse af<br />
boligejendomme som huludfyldning.<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs<br />
Nordre Fasanvej, langs Peter<br />
Bangs Vej og langs Finsensvej<br />
kan der i et vist omfang indrettes<br />
kontor- og serviceerhverv, liberale<br />
erhverv o.l.<br />
Hovedparten af Nordre Fasanvej,<br />
Peter Bangs Vej og Finsensvej er<br />
endvidere udlagt til bydelsstrøg,<br />
hvor der kan placeres butikker.<br />
Området omkring Nimbusparken<br />
Det stationsnære bolig- og erhvervsområde<br />
mellem Peter Bangs<br />
Vej og Finsensvej rummer bl.a.<br />
96 Kvarter 3 - Redegørelse<br />
FLINTHOLM STATION<br />
g<br />
S<br />
E<br />
Stationsforpladsen<br />
S<br />
S<br />
VED GRÆNSEN<br />
D<br />
S-BANEN<br />
FLINTHOLM ALLÉ<br />
OMRÅDE I<br />
EINER JENSENS VÆNGE<br />
Flintholm-området jf. rammelokalplanen, der vil blive fulgt op af supplerende lokalplaner.<br />
Nimbusparken, hvor der i forbindelse<br />
med en byomdannelse af<br />
den tidligere Nilfiskgrund er opført<br />
ca. 100 boliger. En række af de<br />
tidligere fabriksbygninger er indrettet<br />
til kontor- og serviceerhverv<br />
samt undervisningsformål, ligesom<br />
der er åbnet mulighed for opførelse<br />
af ny erhvervsbebyggelse i<br />
Nimbusparken.<br />
Ved H. V. Nyholms Vej ligger privathospitalet<br />
Hamlet.<br />
Omkring Lindevangs Allé ligger såvel<br />
bolig- som erhvervsejendomme<br />
- herunder bl.a. Forvaltningshøjskolen<br />
og Bibliotekarforbundet.<br />
Der er endvidere påbegyndt et<br />
kollegiebyggeri på Lindevangs Allé.<br />
Boligområder<br />
Villaområdet på begge sider af banearealet<br />
- ved Gustav Johannsens<br />
Vej og C.N. Petersens Vej –<br />
samt villaområdet Ved Grænsen<br />
og Buen fastholdes som rene boligområder.<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Område ved Sarepta med børneinstitution.<br />
• Område ved P.G. Ramms Allé /<br />
Dalgas Boulevard med Lindevangsskolen.<br />
a<br />
Kulturpladsen<br />
K<br />
Boulevarden<br />
C<br />
OMRÅDE III<br />
k<br />
Byhaven<br />
j<br />
h<br />
b<br />
FINSENSVEJ<br />
c d<br />
Målerhuset<br />
e<br />
OMRÅDE II<br />
Flintholm<br />
Torv<br />
METRO<br />
OMRÅDE IV OMRÅDE V<br />
• Område på den østlige side af<br />
Sønderjyllands Allé med Tre Falke<br />
Skolen og Sønderjyllandsskolen.<br />
• Område på den vestlige side af<br />
Sønderjyllands Allé med Falkonergårdens<br />
Gymnasium.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Den Grønne Sti.<br />
• Lindevangsparken, der er fredet.<br />
• Frederiksberg Kommunes<br />
Idrætspark.<br />
B<br />
A<br />
BERNHARD BANGS ALLÉ<br />
SOLBJERG HAVE<br />
Tekniske anlæg<br />
På Finsensvej har Frederiksberg<br />
Forsyning et område med tekniske<br />
anlæg.<br />
Banearealer<br />
På Ringbanens baneareal mellem<br />
Finsensvej og Peter Bangs Vej ligger<br />
haveforeningerne ”Ved grænsen”,<br />
”Zenia” og ”Lindevang”, som<br />
har status som varige kolonihaveområder.<br />
Desuden ligger kolonihaver ved<br />
Mørk Hansens Vej - på arealet<br />
mellem Herman Bangs Have og<br />
Ringbanen.<br />
f<br />
i
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer to fredede bygninger:<br />
• Flintholm Kirke<br />
• Målerhuset fra Frederiksberg<br />
Gasværk<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Bevarende lokalplaner<br />
Følgende områder er i dag omfattet<br />
af bevarende lokalplaner:<br />
• Villaområdet Ved Grænsen og<br />
Buen - opført i 1915–1918 af<br />
Frederiksberg Kommunale Funktionærers<br />
Boligforening - rummer<br />
46 enkelt- og 28 dobbelthuse.<br />
Husene er forskellige,<br />
men alle opført i „Bedre Byggeskik“-stilen<br />
og med en byggeli-<br />
Frederiksberg Idrætspark med Sønderjyllandsskolen og den nye Tre Falke Hallen.<br />
nie tæt på vejen, hvilket giver<br />
bebyggelsen et homogent præg.<br />
Lokalplanen sikrer såvel bebyggelsesplanen<br />
som bygningernes<br />
ydre fremtræden.<br />
På Lindevangs Allé 11 ligger en<br />
villa tegnet af arkitekt Martin Nyrop<br />
og opført i 1885. Lokalplanbestemmelser<br />
sikrer bevarelse af<br />
villaens ydre karakter.<br />
Villaområdet Ved Grænsen.<br />
Den Sønderjyske By.<br />
Kvarter 3 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
97
98<br />
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
3.A.1 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Ved Grænsen rækkehuse<br />
3.A.2 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Gustav Johansens rækkehuse<br />
Vej<br />
3.A.3 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
C. N. Petersens rækkehuse<br />
Vej<br />
3.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Flintholm Allé<br />
3.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Nis Lorenzens Vej<br />
Kvarter 3 - Rammer
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Målestok 1:7.000<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
3.B.3 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Den Sønderjyske<br />
By<br />
3.B.4 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Peter Bangs Vej<br />
3.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Finsensvej<br />
3.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Søndre Fasanvej/<br />
Smallegade<br />
Kvarter 3 - Rammer<br />
99
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
3.C.1 Stationsnært 150 6 etager P-pladser i Etageboliger,<br />
Det primære centerområde konstruktion erhvervsformål,<br />
centerområde posthus,<br />
(Nordre Fasanvej) butikker<br />
3.C.2 Stationsnært 150 6 etager P-pladser i Nedlagt gas-<br />
Flintholm-området centerområde konstruktion værk mm.,<br />
erhverv ,<br />
rækkehuse<br />
3.D.1 Stationsnært 135 6 etager Boliger, privat-<br />
Ved Nimbus- bolig- og hospital,<br />
parken erhvervsområde, erhverv,<br />
kontor- og undervisning<br />
serviceerhverv,<br />
undervisningsformål<br />
3.J.1 Jernbanedrift, Kun bebyggelse Sporarealer,<br />
Baneareal kolonihaver der knytter sig kolonihaver<br />
til områdets<br />
funktion<br />
3.O.1 Offentlige formål 110 1 etage Børneinstitution<br />
Ved Sarepta (institutioner) Den Grønne Sti<br />
3.O.2 Offentlige formål 110 6 etager Lindevangs-<br />
P. G. Ramms Allé/ (undervisnings- skolen<br />
Dalgas Boulevard formål)<br />
3.O.3 Offentlige formål 110 6 etager Tre Falke Skolen,<br />
Sønderjyllands (undervisnings- Sønderjyllands-<br />
Allé formål) skolen, kirke<br />
3.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Falkonergårdens<br />
Sønderjyllands (undervisnings- Gymnasium<br />
Allé/A. D. Jør- formål)<br />
gensens Vej<br />
3.R.1 Rekreative Den Grønne Sti<br />
Den Grønne Sti formål, cykelog<br />
gangsti<br />
3.R.2 Rekreative Kun bebyggelse Fredet park<br />
Lindevangsparken formål der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
3.R.3 Idrætsformål 50 Idrætsanlæg<br />
Frederiksberg<br />
Kommunes<br />
Idrætspark<br />
3.T.1 Tekniske anlæg 110 Frederiksberg<br />
Finsensvej Forsyning<br />
100 Kvarter 3 - Rammer
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der i centerområder kan placeres<br />
dagligvarebutikker på op<br />
til 3.000 m² bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m² bruttoareal.<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m 2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m 2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål<br />
se side 74-75.<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Kvarter 3 - Rammer<br />
101
102
KVARTERET OMKRING<br />
FEMTE JUNI PLADS & FUGLEBAKKEN<br />
Kvarteret afgrænses mod syd af banearalet til Metroen, mod vest og nord<br />
af banearealet til Ringbanen og mod øst af Nordre Fasanvej.<br />
Kvarteret rummer nogle af Frederiksbergs<br />
største villaområder,<br />
mens der langs de større veje<br />
Nordre Fasanvej, Godthåbsvej og<br />
Borups Allé overvejende ligger<br />
etagebebyggelse.<br />
Omkring Femte Juni Plads og Tesdorpfsvej<br />
ligger villaerne i et kuperet<br />
terræn, der falder mod<br />
Grøndalsengen, hvilket giver bebyggelsen<br />
en særlig landskabelig<br />
karakter.<br />
Villaområdet på Fuglebakken rummer<br />
- foruden villaer - rækkehuse,<br />
dobbelthuse og enkelte etageboliger.<br />
Syd for villakvarteret ligger rækkehusene<br />
på Fuglebakken, der er<br />
opført som en samlet bebyggelse i<br />
1928. Bebyggelsen er opført i fire<br />
enklaver, symmetrisk udformet<br />
omkring Drosselvej. Langs Godthåbsvej<br />
afsluttes bebyggelsen af<br />
etageboligbebyggelse, som i stueetagen<br />
rummer forretninger.<br />
Endvidere rummer kvarteret en<br />
række samlede bebyggelser.<br />
Ringparken ved C. F. Richs Vej består<br />
af fem let krumme tre-etages<br />
boligblokke med oplevelsesrige<br />
rum mellem bygningerne.<br />
I Dalgas Have, som er opført i<br />
slutningen af 1980´erne, udgør de<br />
16 punkthuse og de to store buede<br />
boligbebyggelser sammen<br />
med bygningen, hvor en del af<br />
Handelshøjskolen i dag har til<br />
huse, et sammenhængende miljø.<br />
Ved Borups Allé ligger endnu et<br />
nyere boligbyggeri - Borups Have<br />
- opført i 1990.<br />
Frederiksberg Hospital ligger i et<br />
sammenhængende grønt og åbent<br />
område mellem Godthåbsvej og<br />
Nyelandsvej. Frederiksberg Hospital<br />
består af mange forskellige<br />
bygninger opført fra begyndelsen<br />
af 1900-tallet og frem til 1970’ -<br />
erne. Frederiksberg Hospitals område<br />
har en parkagtig karakter<br />
med mange store træer og mindre<br />
anlæg, som binder området sammen.<br />
Frederiksberg Forsynings aktiviteter<br />
er samlet i et<br />
område ved Stæhr<br />
Johansens Vej.<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
Femte Juni Plads er kvarterets<br />
største grønne område. Pladsen<br />
skærer sig som et grønt vejforløb<br />
gennem villaområdet. Ned mod<br />
Grøndalsengen udvider pladsen<br />
sig og får karakter af et egentligt<br />
grønt anlæg.<br />
Femte Juni Plads og Tesdorpfsvej-<br />
Dalgas Boulevard er et sammenhængende<br />
grønt vejforløb, som<br />
giver karakter og identitet til kvarterets<br />
sydlige del. Tesdorpfsvej er<br />
anlagt med en bred beplantet<br />
midterrabat.<br />
1<br />
7<br />
6<br />
103
Kvarterets delområder<br />
Centerområde<br />
syd for C.F. Richs Vej<br />
Området syd for C.F. Richs Vej udgør<br />
en del af centerområdet ved<br />
Flintholm.<br />
I området kan etableres kontorog<br />
serviceerhverv samt butikker,<br />
herunder én butik med særlig<br />
pladskrævende varegrupper.<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs en<br />
stor del af Nordre Fasanvej, Godthåbsvej<br />
og Borups Allé kan der i<br />
et vist omfang indrettes serviceog<br />
kontorerhverv, liberale erhverv<br />
o.l.<br />
Nordre Fasanvej, Godthåbsvej og<br />
Borups Allé er endvidere udlagt til<br />
bydelsstrøg, hvor der kan placeres<br />
butikker.<br />
Boligområder<br />
Villaområderne ved Femte Juni<br />
Plads og ved Fuglebakken samt de<br />
øvrige samlede boligbebyggelser<br />
fastholdes som rene boligområder.<br />
Det tidligere Fuglebakkens Børnehospital,<br />
der i en årrække har været<br />
anvendt som kontorbygning,<br />
indrettes til boligformål.<br />
Erhvervsområder<br />
Området, hvor Novozymes ligger i<br />
dag, er udlagt til fremstillings- og<br />
håndværksvirksomhed.<br />
Endvidere er et område mellem<br />
Metroen og Berhard Bangs Allé<br />
udlagt til fremstillings- og håndværksvirksomhed.<br />
104 Kvarter 4 - Redegørelse<br />
Solbjerg Have.<br />
Femte Juni Plads. Dalgas Have.<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Området under og syd for<br />
Bispeengbuen med bl.a. en<br />
skaterbane og Falck-station.<br />
• Område med ”Skolen på Duevej”.<br />
• Området med Frederiksberg<br />
Hospital.<br />
• Område ved Nyelands Plads<br />
med ældreinstitutionen Søndervang.<br />
• Område med ”Skolen på La<br />
Cours Vej” samt en børneinstitution.<br />
• Område ved Stæhr Johansens<br />
Vej / Nordre Fasanvej med<br />
Teknisk Erhvervsskolecenter<br />
(TEC).<br />
• Område ved Dalgas<br />
Have, hvor bygningerne<br />
i dag huser<br />
dele af Handelshøjskolen<br />
(CBS).<br />
• Område ved Nyelandsvej<br />
med Kedelhallen,<br />
der i<br />
2001 blev ombygget<br />
og taget i<br />
brug som kulturog<br />
idrætshus.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Grønt anlæg ved Egernvej.<br />
• Femte Juni Plads/Grøndalsengen.<br />
• Grøndalen - på det tidligere<br />
forbindelsspor mellem Ringbanen<br />
og Metroen.<br />
Tekniske anlæg<br />
Frederiksberg Forsynings område<br />
ved Stæhr Johansens Vej, som<br />
rummer forsyningsvirksomheden<br />
med CTR, administration og lager.
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer følgende fredede<br />
bygninger:<br />
• Store Godthåb<br />
• Skolen på Duevej<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
I lokalplanen for området mellem<br />
Solsortvej og Drosselvej sikrer bevaringsbestemmelser<br />
det tidligere<br />
Fuglebakkens Børnehospitals hovedbygning.<br />
I lokalplanen for Skolen på La<br />
Cours Vej sikrer bevaringsbestemmelser<br />
både den oprindelige skolebygning<br />
og den vest for liggende<br />
villa.<br />
Store Godthåb og de tilhørende bygninger er fredede.<br />
Kvarter 4 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
105
106<br />
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
4.A.1 Villaer og 40/60 2 etager Villaer og<br />
Fuglebakken rækkehuse rækkehuse<br />
4.A.2 Villaer og 40/60 2 etager Villaer<br />
Femte juni Plads rækkehuse<br />
4.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Borups Allé<br />
4.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Duevej<br />
4.B.3 Etageboliger 110 3 etager Etageboliger<br />
Fuglebakkevej<br />
4.B.4 Etageboliger 110 6 etager Stueetagen kan Tidl. Børne-<br />
Solsortvej/ indrettes til hospitalet<br />
Drosselvej kontor- og Fuglebakken<br />
serviceerhverv<br />
og offentlige<br />
formål<br />
Kvarter 4 - Rammer
Målestok 1:7.000<br />
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Kvarter 4 - Rammer<br />
107
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
4.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Godthåbsvænget<br />
4.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Godthåbsvej/<br />
Ved Fuglebakken<br />
4.B.7 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Seedorffs Vænge<br />
4.B.8 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Dalgas Have<br />
4.B.9 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Bernhard Bangs<br />
Allé<br />
4.B.10 Etageboliger 110 3 etager Etageboliger<br />
Moltkesvej<br />
4.B.11 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
C. F. Richs Vej/<br />
Bernhard Bangs<br />
Allé<br />
4.B.12 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Ringparken<br />
4.B.13 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
C.F. Richs Vej<br />
4.B.14 Etageboliger 110 3 etager Etageboliger<br />
Kristian<br />
Zarthmanns Plads<br />
4.C.1 Stationsnært 150 6 etager P-pladser i Erhverv,<br />
Flintholmområdet centerområde konstruktion kontor- og<br />
(C.F. Richs Vej) serviceerhverv,<br />
jernbaneareal<br />
4.F.1 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhvervsvirk-<br />
Hillerødgade fremstillings- og somhed<br />
håndværksvirk- (Novozymes)<br />
somhed<br />
4.F.2 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhvervsvirk-<br />
Hillerødgade fremstillings- og somhed<br />
håndværksvirk- (Novozymes)<br />
somhed<br />
4.F.3 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhverv<br />
Bernhard Bangs fremstillings- og<br />
Allé håndværksvirksomhed<br />
4.J.1 Jernbanedrift Kun bebyggelse Sporarealer<br />
Metro der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
4.J.2 Jernbanedrift, Kun bebyggelse Sporarealer<br />
Ringbanen-syd kolonihaver der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
4.J.3 Jernbanedrift, Kun bebyggelse Sporarealer<br />
Ringbanen-nord kolonihaver der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
108 Kvarter 4 - Rammer
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
4.O.1 Offentlige formål 110 6 etager Falck Station,<br />
Nordre Fasanvej/ parkering under<br />
Bispeengbuen Bispeengbuen<br />
4.O.2 Offentlige formål 110 6 etager Skolen på<br />
Duevej (undervisnings- Duevej<br />
formål)<br />
4.O.3 Offentlige formål 110 6 etager Frederiksberg<br />
Frederiksberg (hospital) Hospital, ældre-<br />
Hospital og børneinstitution<br />
4.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Ældreinstitution<br />
Søndervang (institutioner)<br />
4.O.5 Offentlige formål 110 6 etager Skolen på<br />
La Cours Vej (undervisnings- La Cours Vej<br />
formål)<br />
4.O.6 Offentlige formål 50 6 etager Børneinstitution<br />
La Cours Vej (institutioner)<br />
4.O.7 Offentlige formål 110 6 etager Teknisk<br />
Stæhr Johansens (undervisnings- Erhvervsskole-<br />
Vej/Nordre formål) center (TEC)<br />
Fasanvej<br />
4.O.8 Offentlige formål 110 6 etager Handelshøj-<br />
Dalgas Have (undervisnings- skolen (CBS)<br />
formål)<br />
4.O.9 Offentlige formål 110 6 etager Max. gesims- Offentlige<br />
Kedelhallen (kultur- og højde 20 m formål, kulturidrætsformål)<br />
og idrætsformål<br />
4.R.1 Rekreative Kun bebyggelse Grønt anlæg<br />
Egernvej formål der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
4.R.2 Rekreative Kun bebyggelse Grønt anlæg,<br />
Femte Juni Plads, formål der knytter sig park<br />
Grøndalsengen til områdets<br />
funktion<br />
4.R.3 Rekreative Kun bebyggelse Grønt område<br />
Grøndalen formål der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
4.T.1 Tekniske anlæg 110 Frederiksberg<br />
Stæhr Johansens Forsyning,<br />
Vej varmeværk<br />
Kvarter 4 - Rammer<br />
109
110<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Målestok 1:10.000<br />
Kvarter 4 - Rammer
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
• at den nederste etage i randbebyggelsen<br />
vist med lyseblåt -<br />
udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der i centerområder kan placeres<br />
dagligvarebutikker på op<br />
til 3.000 m² bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til<br />
1.500 m² bruttoareal, og at der<br />
kan placeres én butik til særlig<br />
pladskrævende varegrupper på<br />
op til 3000 m2 .<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål se<br />
side 74-75.<br />
Kvarter 4 - Rammer<br />
111
112
KVARTERET OMKRING<br />
KRONPRINSESSE SOFIES VEJ & SVØMMEHALLEN<br />
Kvarteret afgrænses mod syd af Nyelandsvej, mod vest af Nordre Fasanvej,<br />
mod nord af Ågade-Bispeengen og mod øst af Falkoner Allé.<br />
Den sydlige del af kvarteret udgøres<br />
af Svømmehalskvarteret, der<br />
er Frederiksbergs tættest bebyggede<br />
område og samtidig kommunens<br />
store byfornyelsesområde.<br />
Svømmehalskvarteret rummer homogene<br />
karrébebyggelser overvejende<br />
opført i slutningen af 1800og<br />
begyndelsen af 1900-tallet.<br />
Store dele af bygningsmassen undergår<br />
i disse år forandringer med<br />
fornyelse af lejlighederne, renovering<br />
af ejendommenes facader og<br />
anlæg af grønne beplantede friarealer<br />
i gårdrummene.<br />
I den østlige del af Svømmehalskvarteret<br />
foregår endvidere helhedsorienteret<br />
byfornyelse, hvor<br />
også de trafikale forhold, gaderummenes<br />
udformning og anvendelse<br />
samt kultur- og fritidsaktiviteter<br />
inddrages i byfornyelsesarbejdet.<br />
Centralt i Svømmehalskvarteret<br />
ligger Aksel Møllers Have med<br />
opholdsmuligheder og udendørs<br />
servering. På pladsen ud mod<br />
Godthåbsvej ligger Byggeriets<br />
Hus, som fungerer som foredragsog<br />
udstillingshus, og syd for Aksel<br />
Møllers Have ligger Frederiksberg<br />
Svømmehal.<br />
Langelands Plads rummer en legeplads<br />
og ved Nandrupsvej ligger<br />
en idrætsplads.<br />
Også den nordlige del af kvarteret<br />
rummer en del ældre karrébebyggelse<br />
foruden blandede bebyggelsesformer<br />
af nyere og ældre dato.<br />
Herudover ligger ved Nordre Fa-<br />
sanvej boligområdet, Stjernen -<br />
og omkring Kong Georgs Vej et<br />
blandet villa- og erhvervsområde.<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
Endvidere ligger der spredt i området<br />
en del mindre erhvervsvirksomheder.<br />
1<br />
7<br />
6<br />
113
I forbindelse med byfornyelsen i Svømmehalskvarteret indrettes grønne gårdrum.<br />
Kvarterets delområder<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs<br />
størstedelen af Nordre Fasanvej,<br />
Borups Allé, Godthåbsvej, Falkoner<br />
Allé og Nyelandsvej kan der i<br />
et vist omfang indrettes kontorog<br />
serviceerhverv, liberale erhverv<br />
o.l.<br />
Endvidere er Godthåbsvej og Falkoner<br />
Allé samt dele af Nordre Fasanvej<br />
og Borups Allé udlagt til<br />
hhv. primære centerstrøg og bydelsstrøg,<br />
hvor der kan placeres<br />
butikker.<br />
Boligområder<br />
Kvarterets etageboligområder<br />
fastholdes som sådan, og der er<br />
flere steder i etageboligområderne<br />
mulighed for omdannelse af tidligere<br />
erhvervsbygninger til boliger.<br />
Blandet bolig og erhverv<br />
I det blandede bolig- og erhvervsområde<br />
omkring Dronning Olgas<br />
Vej - Kong Georgs Vej kan etableres<br />
kontor- og serviceerhverv i<br />
tilknytning til villaerne.<br />
Erhvervsområder<br />
I den nordligste del af kvarteret er<br />
der udlagt et erhvervsområde til<br />
114 Kvarter 5 - Redegørelse<br />
fremstillings- og håndværksvirksomhed.<br />
Desuden rummer kvarteret en<br />
række mindre erhvervsområder til<br />
kontor- og serviceerhverv.<br />
I et af områderne ligger Den sociale<br />
Højskole.<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Idrætshallen på Mariendalsvej.<br />
• Voksen Uddannelse Frederiksberg<br />
(VUF) på Falstersvej og<br />
Lollandsvej.<br />
• Frederiksberg Svømmehal ved<br />
Aksel Møllers Have.<br />
• Område ved Nandrupsvej med<br />
idrætsanlæg.<br />
• Område under Bispeengbuen<br />
med parkering.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Bispeengen ud mod Ågade.<br />
• Aksel Møllers Have.<br />
• Langelands Plads.<br />
Boligbebyggelse ved Nitivej.<br />
Bolig og erhverv ved Kong Georgs Vej.<br />
Legeplads i Aksel Møllers Have.
Frederiksberg Svømmehal, indefra.<br />
Frederiksberg Svømmehal, udefra.<br />
Vartegn for tempel ved Priorvej.<br />
Tempel ved Priorvej.<br />
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer følgende fredede<br />
bygninger:<br />
• Mariendals Kirke<br />
• Dronning Olgas Vej 17<br />
• Dronning Olgas Vej 19<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Kvarter 5 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
115
116<br />
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Kvarter 5 - Rammer<br />
Målestok 1:7.000
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
5.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Nordre Fasanvej/<br />
Hillerødgade<br />
5.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Mariendalsvej/<br />
Kronprinsesse<br />
Sofies Vej<br />
5.B.3 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Svømmehalskvarteret<br />
5.D.1 Bolig og 110 3 etager Villaer, hånd-<br />
Dronning Olgas erhvervsområde, værksvirksom-<br />
Vej/ Kong Georgs kontor- og heder, kontor-<br />
Vej m.fl. serviceerhverv og serviceerhverv<br />
5.E.1 Erhvervsområde, 110 6 etager Ubenyttet grund<br />
Nordre Fasanvej/ kontor- og<br />
Ågade serviceerhverv<br />
5.E.2 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhverv<br />
Nitivej kontor- og<br />
serviceerhverv<br />
5.E.3 Erhvervsområde, 110 6 etager Den Sociale<br />
Kronprinsesse kontor- og Højskole<br />
Sofies Vej serviceerhverv,<br />
undervisningsformål<br />
5.E.4 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhverv<br />
Nordre Fasanvej/ kontor- og<br />
Holger Danskes serviceerhverv<br />
Vej<br />
5.E.5 Erhvervsområde, 110 6 etager Administrative<br />
Godthåbsvej kontor- og formål<br />
serviceerhverv<br />
5.F.1 Erhvervsområde, 110 6 etager Erhverv<br />
Hillerødgade/ fremstillings- og<br />
Nordre Fasanvej håndværksvirksomhed<br />
5.J.1 Jernbanedrift Sporarealer<br />
Jernbaneareal<br />
5.O.1 Offentlige formål 110 6 etager Idrætshal,<br />
Hallen på (idrætsformål, børneinstitution<br />
Mariendalsvej institutioner)<br />
5.O.2 Offentlige formål 110 6 etager Voksen Uddan-<br />
Lollandsvej (undervisnings- nelse Frederiksformål)<br />
berg (VUF)<br />
5.O.3 Offentlige formål 110 6 etager Frederiksberg<br />
Frederiksberg (idrætsformål) Svømmehal<br />
Svømmehal<br />
5.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Idrætsanlæg<br />
Falstersvej/ (idrætsformål)<br />
Nandrupsvej<br />
Kvart–mmer<br />
117
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
5.O.5 Offentlige formål Parkering under<br />
Bispeengbuen Bispeengbuen<br />
5.R.1 Rekreativt Kun bebyggelse Grønt anlæg<br />
Bispeengen område der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
5.R.2 Rekreativt Kun bebyggelse Byggeriets Hus,<br />
Aksel Møllers Have område der knytter sig grønt anlæg,<br />
til områdets legeplads<br />
funktion<br />
5.R.3 Rekreativt Kun bebyggelse Grønt anlæg,<br />
Langelands Plads område der knytter sig legeplads<br />
til områdets<br />
funktion<br />
118 Kvarter 5 - Rammer
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at alle etager i randbebyggelsen<br />
vist med violet - udover til beboelse<br />
- kan benyttes til kontorog<br />
serviceerhverv.<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
• at den nederste etage i randbebyggelsen<br />
vist med lyseblåt -<br />
udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der langs de primære centerstrøg<br />
kan placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 2.000 m²<br />
bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 1.500 m² bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m 2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m 2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål se<br />
side 74-75.<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Målestok 1:10.000<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Kvarter 5 - Rammer<br />
119
120
KVARTERET NORD FOR GAMMEL KONGEVEJ<br />
Kvarteret afgrænses mod syd af Gammel Kongevej, mod vest af Falkoner<br />
Allé, mod nord af Ågade-Åboulevard og mod øst af Julius Thomsens Gade<br />
- Rosenørns Allé - Svineryggen.<br />
Kvarterets bebyggelse er karakteriseret<br />
ved at være meget sammensat<br />
og fra forskellige tidsperioder.<br />
Ned mod Sankt Jørgens Sø ligger<br />
både store ældre villaer og flere<br />
punkthusbebyggelser - de to nyeste<br />
omkring Søfrontparken.<br />
Langs Vodroffsvej ligger tæt bebyggelse<br />
fra begyndelsen af 1900tallet<br />
blandet med flere nyere bebyggelser<br />
opført på tidligere industrigrunde.<br />
Langs H.C. Ørsteds Vej ligger etageboligejendomme,<br />
mens bebyggelsen<br />
øst for H.C. Ørsteds Vej<br />
fremtræder mere blandet med vil-<br />
laer, etageboligbebyggelse og erhvervsejendomme.<br />
Bebyggelsen langs Gammel Kongevej<br />
er meget varieret i højde,<br />
volumen, arkitektonisk udtryk og<br />
alder. Mange af bygningerne er<br />
rigt detaljerede, og flere hjørner<br />
er markerede med tårne og karnapper.<br />
Hostrups Have er en sammenhængende<br />
etageboligbebyggelse<br />
fra midten af 1930´erne, der omslutter<br />
et stort indre haverum.<br />
Landbohøjskolen (KVL) sætter<br />
med sine bygninger og med sine<br />
grønne områder og anlæg sit<br />
præg på kvarteret.<br />
3<br />
2<br />
4 5<br />
1<br />
7<br />
6<br />
Kvarterets afgrænsning mod nord<br />
og øst danner samtidig grænse<br />
mellem Frederiksberg og Københavns<br />
Kommuner. Markante bygninger<br />
udgør flere steder en slags<br />
„indkørsler“ til Frederiksberg.<br />
Ved Rosenørns Allé markerer Forum<br />
og Radiohuset på hver sin<br />
side af vejen en af indkørslerne,<br />
mens tårnene på bebyggelsen ved<br />
Danas Plads udgør en anden.<br />
Ved Gammel Kongevej ligger mod<br />
øst Codanhus som et landmark for<br />
adgangen til Frederiksberg og<br />
mod vest markerer rådhustårnet<br />
sig i gadebilledet.<br />
Landbohøjskolens Have, der er<br />
fredet, er kvarterets største rekreative<br />
område.<br />
Ved Sankt Jørgens Sø ligger Søfrontparken<br />
med vandtrappe ned<br />
mod søen.<br />
Danas Plads fremstår som et grønt<br />
byrum med to mindre græsklædte<br />
og rigt beplantede pladser.<br />
Den Grønne Sti løber gennem<br />
kvarteret fra Ågade<br />
på det tidligere baneareal<br />
langs Landbohøjskolen<br />
til Falkoner<br />
Allé.<br />
121
Kvarterets delområder<br />
Bebyggelsen ned mod Sankt Jørgens Sø. „Lagkagehuset“ til venstre er fredet.<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs hovedparten<br />
af Gammel Kongevej,<br />
Falkoner Allé, H.C. Ørstedsvej<br />
samt på strækninger på Rolighedsvej,<br />
Danasvej, Rosenørns<br />
Allé/Vodroffsvej og Åboulevarden<br />
kan der i et vist omfang indrettes<br />
service- og kontorvirksomheder,<br />
liberale erhverv o.l.<br />
Endvidere er Falkoner Allé og<br />
Gammel Kongevej udlagt til hhv.<br />
primære centerstrøg og bydelsstrøg,<br />
H.C. Ørsteds Vej er udlagt<br />
til bydelsstrøg og dele af Rolighedsvej<br />
og Rosenørns Allé udlagt<br />
til lokalstrøg. På disse strækninger<br />
kan der placeres butikker.<br />
Boligområder<br />
I villaområderne ved hhv. Falkonergårdsvej,<br />
Rathsacksvej og ved<br />
Bülows-vej/Kastanievej kan der i<br />
et vist omfang etableres institutioner<br />
samt liberale erhverv.<br />
Resten af kvarterets boligområder<br />
består af etageboligbebyggelse,<br />
der fastholdes som sådanne.<br />
Erhvervsområder<br />
Kvarteret rummer tre områder udlagt<br />
til erhvervsformål i form kontor-<br />
og servicerhverv.<br />
Området omkring Forum station<br />
med bl.a. Radiohuset og Forum, er<br />
udlagt som et stationsnært område.<br />
Her kan udover kontor- og<br />
serviceerhverv etableres undervisningsinstitutioner,<br />
detailhandel og<br />
boliger.<br />
Området ved Gammel Kongevej,<br />
122 Kvarter 6 - Redegørelse<br />
med Codanhus, er ligeledes udlagt<br />
som et stationsnært område.<br />
Et mindre område ved Danasvej<br />
rummer dels hotel dels filialbibliotek,<br />
der samtidig fungerer som<br />
medborgerhus.<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Område ved Falkonergårdsvej,<br />
bla. med børneinstitution og<br />
kirke.<br />
• Landbohøjskolens område langs<br />
Rolighedsvej - Bülowsvej.<br />
• Områder ved N.J. Fjords Allé og<br />
Henrik Steffens Vej med børneinstitutioner.<br />
• Område ved Steenwinkelsvej,<br />
med Hermes Hallen.<br />
• Område med „Skolen ved Bülowsvej“.<br />
• Område ved Bülowsvej med<br />
idrætshal.<br />
• Område ved Kastanievej med<br />
efterskole.<br />
• Områder til „Skolen ved Søerne“<br />
hhv. ved Vodroffsvej og<br />
Niels Ebbesens Vej.<br />
• Område ved Forhåbningsholms<br />
Allé/Svanholmsvej, med kirke<br />
og en børneinstitution.<br />
• Område ved Tårnborgsvej med<br />
Kaptajn Johnsens Skole.<br />
• Område ved Vodroffsvej med en<br />
række institutioner.<br />
Landbohøjskolens Have.<br />
Forum Metrostation.<br />
Bibliotek og medborgerhus ved Danasvej.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Den Grønne Sti fra Ågade til Falkoner<br />
Allé.<br />
• Landbohøjskolens Have.<br />
• Julius Thomsens Plads, hvor<br />
Sankt Markus Kirke danner et<br />
flot point de vue mod syd.<br />
• Svineryggen langs Skt. Jørgens<br />
Sø.<br />
• Søfrontparken mellem Vodroffsvej<br />
og Skt. Jørgens Sø.<br />
Tekniske anlæg<br />
Et område ved Skt. Knuds Vej<br />
rummer bl.a. transformerstation.
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer følgende fredede<br />
bygninger:<br />
• Radiohuset<br />
• H.C. Ørsteds Vej 54<br />
• Sankt Markus Kirke<br />
• Vodroffsvej 51 (”Gymnastikhuset”)<br />
• Vodroffsvej 2A og 2B (”Lagkagehuset”<br />
)<br />
• Vodroffsvej 8<br />
• Vodroffsvej 10<br />
• Schønbergsgade 15<br />
• De Døves Kirke<br />
• Rolighedsvej 21 (”Villa Rolighed”)<br />
• Rolighedsvej 23<br />
• Bülowsvej 17 (Landbohøjskolens<br />
hovedbygning)<br />
• Sankt Thomas Kirke<br />
• Sankt Lukas Kirke<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Bevarende lokalplaner<br />
Følgende områder er i dag omfattet<br />
af bevarende lokalplaner:<br />
• Område mellem Falkoner Allé,<br />
Den Grønne Sti og Gammel Kongevej,<br />
hvor lokalplanen bl.a.<br />
skal medvirke til en bevaring af<br />
villakvarteret og dets bebyggelse.<br />
• Område mellem Sankt Markus<br />
Allé, Vodroffsvej, Niels Ebbesens<br />
Vej, Svend Trøsts Vej og Forchhammersvej,<br />
hvor lokalplanen<br />
bl.a. tager sigte på at bevare<br />
helheden i bebyggelserne omkring<br />
Danas Plads og Sankt Markus<br />
Plads<br />
• Område mellem Gammel Kongevej,<br />
Bülowsvej, Thorvaldsensvej<br />
og H.C. Ørsteds Vej, hvor lokalplanen<br />
bl.a. skal medvirke til en<br />
bevaring af villakvarteret og<br />
dets bebyggelse.<br />
• Bebyggelsen langs Gammel<br />
Kongevej hvor lokalplanen skal<br />
sikre, at bygningernes karakter<br />
og detaljerigdom bevares.<br />
Endvidere er bebyggelse langs<br />
Vodroffsvej samt den ældste del af<br />
KVL Kollegiet sikret gennem bevarende<br />
lokalplanbestemmelser.<br />
Kvarter 6 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
123
124<br />
Rammer for lokalplanlægningen<br />
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Kvarter 6 - Rammer<br />
Målestok 1:7.000
Kvarter 6 - Rammer<br />
125
126<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
6.A.1 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Falkonergårdsvej rækkehuse<br />
6.A.2 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Ratsacksvej rækkehuse<br />
6.A.3 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Bülowsvej/ rækkehuse<br />
Kastanievej<br />
6.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Falkoner Allé/<br />
Rolighedsvej<br />
6.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Hostrups Have<br />
6.B.3 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Grundtvigsvej<br />
6.B.4 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Steenwinkelsvej/<br />
Svanemosegårdsvej<br />
6.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Worsaaesvej<br />
6.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Thorvaldsensvej<br />
6.B.7 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Sankt Markus Allé<br />
6.B.8 Etageboliger, 110 6 etager Hotel<br />
Vodroffsvej herunder hotel<br />
og lign.<br />
6.B.9 Etageboliger 110 4 etager Etageboliger,<br />
Søfronten nord villaer<br />
6.B.10 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Forhåbningsholms<br />
Allé<br />
6.B.11 Etageboliger 110 4 etager Etageboliger,<br />
Søfronten midt villaer<br />
6.B.12 Etageboliger 110 4 etager Villaer<br />
Vodroffsvej<br />
6.B.13 Etageboliger 130 6 etager Etageboliger<br />
Søfronten syd<br />
6.E.1 Stationsnært 150 6 etager P-pladser i Metrostation,<br />
Rosenørns Allé erhvervsområde, konstruktion Radiohuset,<br />
(Radiohuset, kontor- og Forum, under-<br />
Forum)/Julius serviceerhverv, visningsformål<br />
ThomsensPlads boliger, detailhandel,undervisningsformål,<br />
P-hus<br />
6.E.2 Stationsnært 350 6-17 etager P-pladser i Codanhus,<br />
Gl. Kongevej erhvervsområde, konstruktion erhverv<br />
(Codanhus) kontor- og<br />
serviceerhverv,<br />
detailhandel<br />
1) I villabebyggelsen gives der mulighed for at indrette institutioner og liberale erhverv som advokat, arkitekt, læge, ingeniør, klinikker<br />
og lignende samt kunstnerisk udøvelse. Såfremt der indrettes erhverv i en villa, skal der opretholdes en bolig på mindst 120 m 2<br />
for virksomhedens ejer. Ved indretning af institutioner kræves der ikke opretholdt en bolig.<br />
Kvarter 6 - Rammer
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
6.E.3 Erhvervsområde, 110 6 etager Administration,<br />
Danasvej kontor- og bibliotek<br />
serviceerhverv,<br />
offentlige formål<br />
(bibliotek)<br />
6.O.1 Offentlige formål 50 Børneinstitution,<br />
Falkonergårdsvej (institutioner) kirke<br />
6.O.2 Offentlige formål 110 Der skal sikres Landbohøjskolen,<br />
Landbohøjskolen (undervisnings- areal til Den Veterinærdirekformål)<br />
Grønne Sti. toratet mv.<br />
2)<br />
6.O.3 Offentlige formål 110 1 etage Børneinstitu-<br />
N.J. Fjords Allé (institutioner) tioner<br />
6.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Frøbelsemina-<br />
Henrik Steffens (undervisnings- riet<br />
Vej formål)<br />
6.O.5 Offentlige formål 110 6 etager Max. gesims- Hermes Hallen<br />
Steenwinkelsvej (idrætsformål) højde 20 m (idrætshal)<br />
6.O.6 Offentlige formål 110 6 etager Skolen ved<br />
Bülowsvej (undervisnings- Bülowsvej<br />
formål)<br />
6.O.7 Offentlige formål 110 6 etager Idrætshal,<br />
Bülowsvej (idrætsformål) Skolen ved<br />
Bülowsvej<br />
6.O.8 Offentlige formål 110 2 etager Kastanievej<br />
Kastanievej (undervisnings- Efterskole<br />
formål)<br />
6.O.9 Offentlige formål 110 6 etager Uddannelses-<br />
Vodroffsvej (undervisnings- institution<br />
formål)<br />
6.O.10 Offentlige formål 110 6 etager Skolen ved<br />
Niels Ebbesens (undervisnings- Søerne<br />
Vej formål)<br />
6.O.11 Offentlige formål 110 6 etager Valgmenigheds-<br />
Forhåbningsholms (institutioner) kirken, børne-<br />
Allé/Svanholmsvej institution<br />
6.O.12 Offentlige formål 110 6 etager Kapt. Johnsens<br />
Tårnborgvej (undervisnings- Skole<br />
formål)<br />
6.O.13 Offentlige formål 110 4 etager Institutioner<br />
Vodroffsvej (institutioner)<br />
6.R.1 Rekreative Kun bebyggelse Den Grønne Sti,<br />
Den Grønne Sti formål, cykel- der knytter sig grønt anlæg<br />
og gangsti til områdets<br />
funktion<br />
6.R.2 Rekreative Kun bebyggelse Fredet park<br />
Landbohøjskolens formål der knytter sig<br />
Have til områdets<br />
funktion<br />
2) Området kan opdeles i underområder, indenfor hvilke bebyggelsesprocenten kan tillades fastsat til maksimalt 150 under forudsætning<br />
af at bebyggelsesprocenten for hele området under ét ikke overstiger 110. I området mellem Rolighedsvej, Bülowsvej og Thorvaldsensvej<br />
kan bebyggelsens højde fastsættes til 7 etager, når formålet er at bygge til den eksisterende 7-etagers bebyggelse.<br />
Kvarter 6 - Rammer<br />
127
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
6.R.3 Rekreative Kun bebyggelse Grønt anlæg<br />
Julius Thomsens formål, under- der knytter sig<br />
Plads jordisk p-anlæg til områdets<br />
funktion<br />
6.R.4 Rekreative Kun bebyggelse Offentlig sti,<br />
Svineryggen formål der knytter sig private haver<br />
til områdets<br />
funktion<br />
6.R.5 Rekreative Kun bebyggelse Park<br />
Søfrontparken formål der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
6.T.1 Tekniske anlæg 110 Transformer-<br />
Sankt Knuds Vej station<br />
128 Kvarter 6 - Rammer
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at alle etager i randbebyggelsen<br />
vist med violet - udover til beboelse<br />
- kan benyttes til kontorog<br />
serviceerhverv.<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
• at den nederste etage i randbebyggelsen<br />
vist med lyseblåt -<br />
Målestok 1:10.000<br />
udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der langs de primære centerstrøg<br />
kan placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 2.000 m²<br />
bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 1.500 m² bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m 2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m 2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs lokalstrøg kan placeres<br />
dagligvarebutikker på op<br />
til 1.000 m 2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
500 m 2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
nederste etage.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål<br />
se side 74-75.<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Kvarter 6 - Rammer<br />
129
130
KVARTERET SYD FOR GAMMEL KONGEVEJ<br />
Kvarteret afgrænses mod nord af Gammel Kongevej, mod øst af Værnedamsvej,<br />
mod syd af Vesterbrogade - Rahbeks Allé - Kammasvej og mod<br />
vest af Pile Allé - Allégade.<br />
Kvarteret rummer primært ældre<br />
villa- og etagebebyggelse. Den<br />
tætte etagebebyggelse er især<br />
koncentreret omkring kvarterets<br />
store veje - Gammel Kongevej,<br />
Frederiksberg Allé og Vesterbrogade.<br />
Mellem de store veje er bebyggelsen<br />
mere åben med villabebyggelse<br />
og fritliggende ejendomme i<br />
grønne omgivelser. Der er langs<br />
flere af de mindre veje anlagt forhaver,<br />
ligesom der mange steder<br />
mellem de 4-5 etagers ejendomme<br />
er kik til gårdrum og baghaver,<br />
hvilket er med til at forstærke<br />
kvarterets grønne præg.<br />
Frederiksberg Allé løber gennem<br />
kvarteret som en grøn linie, der<br />
ender i Frederiksberg Have. Den<br />
grønne promenade er anlagt med<br />
7 meter brede promenadefortove<br />
med hver to rækker klippede lindetræer.<br />
Alléen indgår i en flot<br />
sammenhæng med Frederiksberg<br />
Slot og Have og er en af hovedstadens<br />
smukkeste alleér, fremhævet<br />
af de to pladsdannelser -<br />
Frederiksberg Runddel og Sankt<br />
Thomas Plads.<br />
Sankt Thomas Plads danner en<br />
smuk indgang til Frederiksberg fra<br />
Vesterbrogade og markerer samtidig<br />
starten på Frederiksberg Allé.<br />
I det hele taget har kvarteret et<br />
grønt præg som - trods den tætte<br />
bebyggelse - er karakteristisk for<br />
Frederiksbergs ældste områder.<br />
Rosenhaven ved Allégade samt<br />
anlægget mellem Nyvej og Mynstersvej<br />
– kaldet Pariserhaven - er<br />
sammen med Frederiksberg Kirkegård<br />
kvarterets grønne områder.<br />
Sankt Thomas Plads.<br />
3<br />
2<br />
4<br />
1<br />
5<br />
7<br />
Frederiksberg Allé - promenadefortove.<br />
6<br />
131
Kvarterets delområder<br />
Omkring den nuværende Allégade blev Ny Hollænderby anlagt i 1650’erne med to parallelle<br />
rækker af gårde. Landsbyens oprindelige fællesareal fremtræder i dag grønt<br />
med store gamle træer og må ikke bebygges.<br />
Centerstrøgene<br />
I etageboligbebyggelsen langs<br />
Gammel Kongevej, Alhambravej,<br />
Værnedamsvej, Kingosgade og<br />
Vesterbrogade samt langs størstedelen<br />
af Frederiksberg Allé kan<br />
der i et vist omfang indrettes service-<br />
og kontorvirksomheder, liberale<br />
erhverv o.l.<br />
Endvidere er Gammel Kongevej<br />
udlagt til primært centerstrøg,<br />
Vesterbrogade er udlagt til bydelsstrøg<br />
og Frederiksberg Allé og<br />
Værnedamsvej er udlagt til lokalstrøg.<br />
Dette betyder, at der kan<br />
placeres butikker på disse strækninger.<br />
Boligområder<br />
Kvarteret rummer tre villaområder<br />
hhv. ved Amicisvej, ved Hauchsvej<br />
og ved Frydendalsvej, hvor der i<br />
et vist omfang kan etableres institutioner<br />
samt liberale erhverv.<br />
Resten af kvarterets boligområder<br />
består af etageboligbebyggelse,<br />
der fastholdes som sådanne.<br />
Erhvervsområder<br />
Kvarteret rummer fire mindre områder<br />
udlagt til erhvervsformål i<br />
form af kontor- og serviceerhverv.<br />
De to ved Frederiksberg Allé rummer<br />
teatrene Aveny-T og Betty<br />
Nansen og et tredje Prins Henrik<br />
Skolen. Det fjerde område ligger<br />
ved Rahbeks Allé.<br />
132 Kvarter 7 - Redegørelse<br />
Offentlige områder<br />
Der er udlagt følgende områder til<br />
offentlige formål:<br />
• Område ved Rosenhaven med<br />
børneinstitutioner.<br />
• Område ved Edisonsvej med<br />
teater og en børneinstitution.<br />
• Område med „Ny Hollænderskolen“.<br />
• Område ved Rahbeks Allé med<br />
Bakkehuset.<br />
Rekreative områder<br />
Følgende områder er udlagt til rekreative<br />
formål:<br />
• Rosenhaven ved Allégade.<br />
• Frederiksberg Ældre Kirkegård<br />
og Frederiksberg Kirke.<br />
• Grønt anlæg ved Nyvej / Mynstersvej.<br />
Skøjtebane på Frederiksberg Runddel.<br />
Allégade - tårne og spir.<br />
Bebyggelse på Kochsvej.<br />
Bakkehuset.
Kvarterets bevaringsværdige bebyggelse<br />
Fredede bygninger<br />
Kvarteret rummer følgende fredede<br />
bygninger:<br />
• Allégade 2<br />
• Allégade 4<br />
• Allégade 6A-6D<br />
• Allégade 8A<br />
• Allégade 8D<br />
• Allégade 10<br />
• Allégade 22A-22E (”Ludvigs<br />
Minde”)<br />
• Frederiksberg Kirke<br />
• Pile Allé 1 (Præstegården)<br />
• Bakkehuset<br />
• Rahbeks Allé 21<br />
Bevaringsværdige bygninger<br />
Udover bygninger, der i forvejen<br />
er omfattet af bevarende lokalplanbestemmelser,<br />
udpeges bygninger,<br />
der er opført før 1940 og<br />
har bevaringsværdi 1 + 2, som<br />
bevaringsværdige.<br />
(Se endvidere redegørelsen s. 40)<br />
Bevarende lokalplaner<br />
Følgende områder er i dag omfattet<br />
af bevarende lokalplaner:<br />
• Område omkring Hauchsvej,<br />
med store to-etages villaer, alle<br />
opført i årene 1871-74, der<br />
sammen med den eksisterende<br />
træbeplantning på vejen danner<br />
en karakteristisk og miljømæssig<br />
helhed. Lokalplanen tager<br />
sigte på at bevare det karakteristiske<br />
miljø.<br />
• Område afgrænset af Pile Allé,<br />
Kammasvej, Rahbeks Allé og<br />
Vesterbrogade, hvor bebyggelsen<br />
for størstepartens vedkommende<br />
er opført i de sidste årtier<br />
af 1800-tallet eller lige i begyndelsen<br />
af 1900-tallet. Lokalplanen<br />
tager bl.a. sigte på at<br />
bevare bygningerne typiske stiltræk<br />
i form af karnapper, tårne,<br />
spir, gavlkviste, frontispicer, pilastre,<br />
relieffer m.m.<br />
• Område ved Jacobys Allé, Fry-<br />
dendalsvej, Asgårdsvej og<br />
Kochsvej, hvor lokalplanen sikrer,<br />
at området bevarer sit præg<br />
af villakvarter, og at den eksisterende<br />
villabebyggelse bevares.<br />
• Bebyggelsen mellem Gammel<br />
Kongevej og Frederiksberg Allé,<br />
langs sydsiden af Frederiksberg<br />
Allé og østsiden af Pile Allé er<br />
omfattet af bevaringsbestemmelser,<br />
som skal sikre, at bygningernes<br />
karakter og detaljerigdom<br />
bevares.<br />
Endvidere er hele bebyggelsen<br />
langs østsiden af Kochsvej samt<br />
en række ejendomme på Henrik<br />
Ibsens Vej, Vesterbrogade, Carit<br />
Etlars Vej og Carl Bernhards Vej,<br />
sikret gennem bevarende lokalplanbestemmelser.<br />
Kvarter 7 - Bevaringsværdig bebyggelse<br />
133
134<br />
Rammer for lokalplanlægningen<br />
Målestok 1:7.000<br />
1) I villabebyggelsen gives der mulighed for at indrette institutioner og liberale erhverv som advokat, arkitekt, læge, ingeniør, klinikker<br />
og lignende samt kunstnerisk udøvelse. Såfremt der indrettes erhverv i en villa, skal der opretholdes en bolig på mindst 120 m 2<br />
for virksomhedens ejer. Ved indretning af institutioner kræves der ikke opretholdt en bolig.<br />
Kvarter 7 - Rammer<br />
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
7.A.1 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Amicisvej rækkehuse<br />
7.A.2 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Hauchsvej rækkehuse<br />
7.A.3 Villaer og 40/60 2 etager 1) Villaer<br />
Frydendalsvej rækkehuse
Område nr. Områdets Max. bebyg- Max. etage- Supplerende Områdets<br />
og navn samt fremtidige gelsesprocent antal bestemmelser nuværende<br />
anvendelses- anvendelse faktiske<br />
kategori anvendelse<br />
7.B.1 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Gl. Kongevej/<br />
Frederiksberg Allé<br />
7.B.2 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Frederiksberg Allé<br />
7.B.3 Etageboliger, 250 6 etager Etageboliger,<br />
Frederiksberg Allé teatervirksomhed café<br />
7.B.4 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Sankt Thomas Allé<br />
7.B.5 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger<br />
Gl. Kongevej/<br />
Vesterbrogade<br />
7.B.6 Etageboliger 110 6 etager Etageboliger og<br />
Rahbeks Allé villaer<br />
7.E.1 Erhvervsområde, 110 6 etager Max. gesims- Aveny-T<br />
Frederiksberg Allé kontor- og højde 20 m (teater)<br />
serviceerhverv<br />
7.E.2 Erhvervsområde, 110 6 etager Max. gesims- Betty Nansen<br />
Frederiksberg Allé kontor- og højde 20 m Teatret<br />
serviceerhverv<br />
7.E.3 Erhvervsområde, 110 6 etager Prins Henrik<br />
Frederiksberg Allé kontor- og Skolen, erhverv<br />
serviceerhvev,<br />
undervisningsformål<br />
7.E.4 Erhvervsområde, 110 6 etager Børneinstitution<br />
Rahbeks Allé kontor- og mv.<br />
serviceerhverv,<br />
undervisningsformål<br />
7.O.1 Offentlige formål 110 1 etage Børneinstitution<br />
Ved Rosenhaven (institutioner)<br />
7.O.2 Offentlige formål 110 6 etager Børneinstitution,<br />
Edisonsvej (institutioner) teater<br />
7.O.3 Offentlige formål 110 6 etager Ny Hollænder-<br />
Hollændervej (undervisnings- skolen<br />
formål)<br />
7.O.4 Offentlige formål 110 6 etager Bakkehuset<br />
Rahbeks Allé (museum)<br />
7.R.1 Rekreativt Kun bebyggelse Rosenhaven<br />
Allégade område der knytter sig<br />
til områdets<br />
funktion<br />
7.R.2 Rekreativt Kun bebyggelse Frederiksberg<br />
Frederiksberg område der knytter sig Kirke og Ældre<br />
Ældre Kirkegård (kirke og kirke- til områdets Kirkegård<br />
gård) funktion<br />
7.R.3 Rekreativt Kun bebyggelse Grønt anlæg<br />
Nyvej/Mynsters- område der knytter sig<br />
vej til områdets<br />
funktion<br />
Kvarter 7 - Rammer<br />
135
136<br />
Kontor- og serviceerhverv i<br />
etageboligområder<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at alle etager i randbebyggelsen<br />
vist med violet - udover til beboelse<br />
- kan benyttes til kontorog<br />
serviceerhverv.<br />
• at de to nederste etager i randbebyggelsen<br />
vist med mørkeblåt<br />
- udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor- og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse - dog kan der i<br />
den enkelte beboelseslejlighed<br />
udøves liberale erhverv under<br />
forudsætning af, at der opretholdes<br />
en beboelse på mindst<br />
85 m 2 .<br />
Kvarter 7 - Rammer<br />
• at den nederste etage i randbebyggelsen<br />
vist med lyseblåt -<br />
udover til beboelse - kan benyttes<br />
til kontor og serviceerhverv.<br />
De øvrige etager skal forbeholdes<br />
beboelse.<br />
Detailhandel<br />
Der kan i en lokalplan gives mulighed<br />
for:<br />
• at der langs de primære centerstrøg<br />
kan placeres dagligvarebutikker<br />
på op til 2.000 m²<br />
bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 1.500 m² bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs bydelsstrøg kan<br />
placeres dagligvarebutikker på<br />
op til 3.000 m2 bruttoareal og<br />
udvalgsvarebutikker på op til<br />
1.500 m2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
flere etager og omfatte kælder,<br />
stueetage og 1. sal, såfremt adgang<br />
sker fra gadeniveau.<br />
• at der langs lokalstrøg kan placeres<br />
dagligvarebutikker på op<br />
til 1.000 m2 bruttoareal og udvalgsvarebutikker<br />
på op til 500<br />
m2 bruttoareal.<br />
Den enkelte butik kan indrettes i<br />
nederste etage.<br />
Om maksimale rammer for nybyggeri<br />
og omdannelse af eksisterende<br />
bebyggelse til butiksformål<br />
se side 74-75.<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i alle etager<br />
Beboelse og/eller kontorog<br />
serviceerhverv i de to nederste<br />
etager<br />
Beboelse og/eller kontor- og<br />
serviceerhverv i nederste<br />
etage<br />
Centerområde/centerstrøg<br />
Bydelscentre/bydelsstrøg<br />
Lokalcentre/lokalstrøg<br />
Målestok 1:10.000
A<br />
B<br />
C<br />
D<br />
E<br />
F<br />
O<br />
R<br />
T<br />
Boligområder -<br />
villaer og rækkehuse<br />
Boligområder - etageboliger<br />
Centerområder<br />
Bolig og erhverv<br />
Erhvervsområder - kontorog<br />
serviceerhverv<br />
Erhvervsområder – fremstillings-<br />
og håndværksvirksomhed<br />
Offentlige formål<br />
Rekreative områder<br />
Tekniske anlæg<br />
J Banearealer<br />
FREDERIKSBERG KOMMUNE<br />
KOMMUNEPLAN <strong>2004</strong><br />
RAMMER FOR LOKALPLANLÆGNINGEN<br />
DET CENTRALE FREDERIKSBERG ........................................................ 79<br />
KVARTERET SYD FOR PETER BANGS VEJ ............................................ 87<br />
KVARTERET OMKRING FLINTHOLM .................................................... 95<br />
KVARTERET OMKRING FEMTE JUNI PLADS<br />
OG FUGLEBAKKEN ............................................................................ 103<br />
KVARTERET OMKRING KPRS. SOFIES VEJ OG<br />
SVØMMEHALLEN .............................................................................. 113<br />
KVARTERET NORD FOR GAMMEL KONGEVEJ ..................................... 121<br />
KVARTERET SYD FOR GAMMEL KONGEVEJ ........................................ 131<br />
Teknisk Direktorat<br />
Projekt- og Planafdelingen<br />
Juni 2005