MediaSøgning V.2 - Fotojournalist Tommy Jervidal
MediaSøgning V.2 - Fotojournalist Tommy Jervidal
MediaSøgning V.2 - Fotojournalist Tommy Jervidal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
JP Århus | 10.08.2008 | JP Århus | Side 8 | 2058 ord | artikel-id: e127c068<br />
Den sidste lensgreve<br />
Af TOMMY JERVIDAL<br />
Historiens vingesus betyder meget for lensgreve Bendt Wedell. Som han kører gennem alléen til<br />
Frijsenborg, er han én i rækken af berømte danskere, der har ejet Danmarks største privatejede gods.<br />
Frijsensborg er noget helt særligt.<br />
H.C. Andersen kom her. Han besøgte stedet i 1868 og har fortalt om fem landauere på udflugt. Der har<br />
sikkert været 10 heste spændt for de fem vogne, og H.C. Andersen havde plads i den forreste sammen<br />
med lensgrevinde Thyra Friis. Da alle vogne var fyldt op, gav grevinden tegn til kusken, og hele<br />
selskabet trillede ud gennem den lange lindetræsallé. Forude ventede frokost og middag, hvorfor folk fra<br />
køkkenet allerede var sendt i forvejen.<br />
140 år senere triller 200 "heste" ind gennem samme lindetræs-allé, nu med alle hestene samlet i én vogn<br />
af mærket Land Rover - Range Rover Sport, og ud på gårdspladsen træder 32-årige lensgreve Bendt<br />
Wedell til endnu en hverdag, som ligger meget fjernt fra den dagligdag, som udspillede sig på<br />
Frijsenborg i gamle dage.<br />
Udseende som i 1868<br />
»Ja, gårdspladsen og bygningerne ser ud, ligesom da H.C. Andersen besøgte Frijsenborg i 1868.<br />
Dengang var alting nyt, så det har fået en del patina, og der forestår meget vedligeholdelsesarbejde, men<br />
i dag er det først og fremmest måden at drive et gods på, som er blevet en totalt anden i Danmark,«<br />
fortæller Bendt Wedell, der er én af de få danskere, som man kan sige er født med en guldske i munden.<br />
Allerede fra barnsben var hans livsbane udstukket, da han og tvillingesøsteren Christiane blev født i<br />
1975 som de første og eneste arvinger til Frijsenborg og Wedellsborg, der tilsammen udgør Danmarks<br />
største privatejede gods.<br />
»Jeg har aldrig følt det som noget pres, at jeg en dag skulle overtage driften af de to godser, tværtimod. I<br />
gymnasiet, når vi blev spurgt om vores jobønsker, var det en lettelse, at jeg på forhånd vidste hvad jeg<br />
skulle lave, og derfor taler jeg heller ikke om problemer på Frijsenborg og Wedellsborg, men om<br />
udfordringer, som vi tager op,« forklarer Bendt Wedell med et fast blik i de grønne øjne.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (1 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
Tidens hårde tand<br />
En af de store udfordringer, som længe har trængt sig på, er udskiftningen af det store tag på Frijsenborg<br />
slot.<br />
»Tidens tand er hård mod en bygning som Frijsenborg, og vinterens hyppige skift mellem frost og tø har<br />
slidt hårdt på de snart 150 år gamle tagsten. De er nu så tyndslidte, at den tidligere blå-sorte, blanke<br />
overflade er helt væk, og mange af stenene frostsprænger, når regnvand trænger ind bagved dem. Efter<br />
fire generationer er det nu blevet min tur til at forestå et nyt tag for de næste generationer, og vi har<br />
netop besluttet at igangsætte arbejdet til september,« oplyser Bendt Wedell, som glæder sig til at komme<br />
i gang. Imidlertid må han se i øjnene, at det bliver umuligt at fremskaffe tagsten af samme kvalitet som<br />
for 150 år siden.<br />
»Ingen kan forklare, hvorfor teglkvaliteten er knap så god i dag, men sandsynligvis skyldes det en<br />
kombination af, at det bedste ler er opbrugt, og at brændingen er en anden. Faktum er, at vi skal være<br />
glade, hvis de tegl, som vi begynder at lægge på til efteråret, holder de næste 100 år,« forklarer Bendt<br />
Wedell med et optimistisk smil.<br />
Han håber, at Kulturstyrelsen vil støtte projektet med et mere vægtigt beløb end de normale 3 pct., for<br />
udgiften til projektet løber op i et stort tocifret millionbeløb og kommer til at strække sig over fire-fem<br />
år.<br />
Høsttid på de store jorde<br />
Vi har aftalt med Bendt Wedell og hans administrationschef, Morten Juhl Lassen, som også er til stede,<br />
at vi skal en tur rundt på nogle af de store jorder under Frijsenborg gods for at tage den aktuelle høst i<br />
øjesyn. Undervejs tager vi lige en lille smut ind omkring kontoret, der ligger i en stor ombygget lade<br />
nogle få kilometer fra hovedbygningen, til en kop kaffe.<br />
Stram økonomisk styring<br />
»For at finde midlerne til at renovere taget på Frijsenborg er det nødvendigt med en stram, økonomisk<br />
styring af godserne - ikke mindst på administrationssiden. Derfor har vi for eksempel hængt disse to<br />
store kort over godserne op på væggen,« siger Morten Juhl Lassen og peger ned på endevæggen i det<br />
åbne kontorlandskab med otte meter til loftet.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (2 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
Her hænger to kæmpestore, detaljerede landkort, som giver et godt overblik over besiddelserne og gør<br />
det nemmere for kontorpersonalet at overskue, hvor folk er i forhold til hinanden....<br />
»Da jeg begyndte i 2002 sad vi i administrationen rundt omkring på hvert vores kontor, men ved at<br />
samle det hele i et stort, åbent kontorlandskab, er vi hele tiden i nær kontakt med hinanden. Det er en rar<br />
måde at arbejde på, og beslutningerne kan tages hurtigere,« forklarer Bendt Wedell, som med årene er<br />
blevet mere bevidst om den historiske side af sit job.<br />
»Som det 12. slægtsled på Frijsenborg og Wedellsborg er vi en del af danmarkshistorien. Med<br />
lensafløsningsloven i 1919 blev Frijsenborg reduceret til halvdelen af fordums størrelse, og desuden<br />
bestemte loven, at lensgrevetitlen skulle bortfalde efter den 3. generation, så jeg er sidste slægtsled, der<br />
bærer titlen. Imidlertid føler jeg en forpligtigelse til at opfylde min fars ønske om, at herregårdene skal<br />
bevares samlet, og det er min ambition at gøre det bedst muligt. Det har været en stor berigelse i mit liv<br />
at blive gift og få to drenge. Den ældste på to år er opkaldt efter sin farfar og skal overtage godserne<br />
efter mig, så det er mit ansvar, at bygningerne bliver afleveret i den bedst mulige stand,« siger Bendt<br />
Wedell, som aldrig kunne finde på at afhænde en af hovedbygningerne.<br />
»Vi sælger ikke ud af arvesølvet, for eksempel for på én gang at få råd til et nyt tag. I stedet igangsætter<br />
vi forskellige initiativer for at øge indtjeningen, og vi forsøger at udvide produktionen på områder, hvor<br />
det går godt. Lige nu har vi succes med produktionen af herregårdskyllinger under De 5 Gaarde, hvor vi<br />
er oppe på at producere 2,5 millioner kyllinger om året, så dér har vi fokus i øjeblikket med mulighed for<br />
at øge kapaciteten,« fortæller Bendt Wedell.<br />
Høst på Kragelund-marken<br />
Det er blevet tid til at tage ud i marken for at bese høstarbejdet, og på Kragelund-marken i nærheden er<br />
den ene af godsets to store mejetærskere i fuld gang med at æde sig ind på rapsmarken i spor på 10<br />
meters bredde. Det gigantiske tærskeværk, som kan høste et område på 70 hektar dagligt, beholder<br />
rapsfrøene indenbords, mens den avancerede mekanik sørger for, at avner og stilke spyttes ud bagtil i en<br />
lang støvsky.<br />
»I øjeblikket høster vi helt til kl. 24 om natten for at få så meget af høsten i hus som muligt med et godt<br />
faldtal, som er et udtryk for kornets kvalitet til mel og brødproduktion. Frøene fra denne rapsmark har en<br />
vandprocent på 12, så det er helt perfekt at høste den nu. Vinterbyggen har klaret sig nogenlunde, men<br />
når det kommer til vårbyggen, er vi straks mere spændte. Den har lidt under tørken i foråret og i juli<br />
måned, så vi bliver glade, hvis vi når en samlet høst på det budgetterede,« siger Bendt Wedell og<br />
påpeger risikoen for, at høstkapaciteten falder med 50 pct., hvis en af mejetærskerne får en defekt.<br />
New Holland gør holdt<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (3 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
Næppe har han udtalt de nærmest profetiske ord, før den store, sortgule New Holland mejetærsker<br />
stopper midt ude på marken, og føreren går i gang med at undersøge det 10 meter lange skær. Da der<br />
tilsyneladende ikke er noget i klemme, fortsætter han ind til den mere avancerede teknik, hvor det lykkes<br />
at lokalisere problemet. Efter godt 10 minutters forløb er høstkapaciteten igen på 100 pct.<br />
»Små reparationer som udskiftning af drivremme m.m. er helt normale, men hvis en mere alvorlig<br />
defekt rammer os under høsten, hvilket sker en gang imellem, så er det vigtigt at reparationen sker<br />
hurtigt. Desuden har vi et fire mand stort testhold fra Massey-Ferguson mejetærskere herude under<br />
høsten til at checke op på maskinerne,« oplyser Bendt Wedell og peger på en af stordriftens fordele.<br />
Kyllingemøg og økonomi<br />
Ved siden af marken ligger en presenning hen over en stor bunke kyllingemøg, som bliver spredt ud<br />
over marken efter høsten. Det er en god langtidsvirkende gødning, der reducerer indkøbene af<br />
kunstgødning. Desuden spares der penge ved hjælp af halmpressere, som samler al overskydende<br />
vegetation efter høsten i halmballer, der bruges som brændsel til opvarmning af ejendommene under<br />
Frijsenborg.<br />
»Besparelser på nogle punkter og investeringer på andre er den svære balancekunst, som foregår hele<br />
tiden. For eksempel driver vi også en planteskole, hvor vi forædler frø, producerer juleartikler, laver<br />
kursusbutikker og producerer omkring to millioner planter om året. Her kan det nogle gange være<br />
nødvendigt at satse lidt mere for at følge nye ideer helt til dørs,« fortæller Bendt Wedell.<br />
Han er meget bevidst om den energi, som mange medarbejdere giver til en virksomhed.<br />
Medarbejdere er dynamoen<br />
»Da min mor i 1958 kom til Frijsenborg var der 80 ansatte alene i skovbruget, og der var 12<br />
skovfogeder. I dag har vi i alt 45 ansatte i hele virksomheden og klarer os med én skovfoged.<br />
Rationalisering og nedskæring af medarbejderstaben har været nødvendigt, men jeg tror det bliver<br />
farligt, hvis vi bliver endnu færre. Mange medarbejdere virker som en dynamo og giver energi, fornyelse<br />
og inspiration, og det giver også et mere positivt arbejdsklima,« mener Bendt Wedell.<br />
Åbent på Frijsenborg<br />
Som noget nyt er han begyndt at åbne Frijsenborg lidt mere for offentligheden, ligesom han efter et par<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (4 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
års tilbageholdenhed har åbnet for pressen ved at sige ja til dette interview i JP Århus.<br />
»For femte år i træk holder vi Frijsenborg Explorer i weekenden den 16.-17. august, hvor parken åbnes,<br />
og det er blevet et uhyre populært arrangement, som forener folk med interesse for heste, hunde, fiskeri<br />
og jagt. Det er en pendant til det engelske Game & Countryman Fair, og jeg ser det som en god<br />
anledning for Frijsenborg til at komme i kontakt med befolkningen i det lokalområde, som vi er en del<br />
af,« vurderer Bendt Wedell.<br />
Hovedbygning er for sart<br />
Imidlertid kan en direkte åbning af hovedbygningen for publikum ikke komme på tale, da det ville slide<br />
for hårdt på bygningen.<br />
»Frijsenborg er ikke gearet til offentlig adgang, men på forsøgsbasis har vi besluttet at tilbyde to firmaer<br />
om året muligheden for at sende nogle af deres medarbejdere på et eksklusivt besøg på Frijsenborg med<br />
en enkelt overnatning. Vi kan ikke vide, om det bliver en succes, men håber naturligvis på det, så der<br />
kan blive endnu en indtægtskilde til den store tagrenovering,« slutter Bendt Wedell.<br />
Læs på de næste sider om Frijsenborgs<br />
Fortid og fremtid<br />
Fakta: Frijsenborg<br />
Fakta: Slægtshistorien<br />
* I 1672 oprettede Mogens Frijs grevskabet Frijsenborg, som 20 år senere strakte sig over 450 km² med<br />
42 tilhørende kirker.<br />
* I 1862-67 byggede Christian Emil Frijs, ottende generation af Frijs-slægten og statsminister 1865-70,<br />
det nuværende<br />
Frijsenborg slot.<br />
* I 1882 overtog Mogens Frijs, som fik fire døtre og ingen drengebørn, driften af Frijsenborg.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (5 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
* I 1923 døde Mogens Frijs og den ældste datter, Inger, arvede Frijsenborg. Da hun giftede sig med<br />
lensgreve Julius Wedell af Wedellsborg blev de to godser bragt sammen.<br />
* I 1958 overtog sønnen Tido Wedell, gift med Irene Wedell (født Levetzau), godserne<br />
Frijsenborg og Wedellsborg.<br />
* I 1975 fødte Irene Wedell tvillingerne Bendt og Christiane Wedell.<br />
* I 2002 overtog Bendt Wedell Frijsenborg og Wedellsborg. Godserne har tilsammen 6.550 hektar skov,<br />
som administreres under Wefri A/S. Et andet<br />
selskab, som også ejer hovedbygningerne, administrerer landbruget på 3.350 ha jord.<br />
* Med lensafløsningsloven<br />
i 1919 blev Frijsenborg<br />
reduceret til halvdelen af<br />
fordums størrelse, og desuden bestemte loven, at lensgrevetitlen skulle bortfalde efter den 3. generation,<br />
så Bendt Wedell er sidste slægtsled,<br />
der bærer titlen.<br />
* Allerede fra barnsben var Bendt Wedells livsbane<br />
udstukket, da han og tvillingesøsteren Christiane blev født i 1975 som de første og eneste arvinger til<br />
Frijsenborg og<br />
Wedellsborg, der tilsammen udgør Danmarks største<br />
privatejede gods.<br />
Blå bog<br />
Bendt Wedell<br />
* Født 1975 sammen med tvillingesøsteren Christiane, som i dag er psykoterapeut i London.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (6 of 7)01-07-2009 08:00:21
<strong>MediaSøgning</strong> <strong>V.2</strong><br />
* I 1982 døde faderen,<br />
lensgreve Tido Wedell, og som syv-årig arvede Bendt Wedell godserne Frijsenborg og<br />
Wedellsborg. Moderen Irene Wedell administrerede<br />
sammen med en bestyrelse begge godser frem til 2002.<br />
* Student 1994 fra Herlufsholm. Herefter uddannet som agrarøkonom med HD i<br />
finansiering og erfaring fra bankverdenen i London.<br />
* I 2001 medstifter og<br />
administrerende direktør i<br />
De 5 Gaarde. Overtog i<br />
2002 driften af Frijsenborg<br />
og Wedellsborg.<br />
* I 2004 gift med Pernille Poulsen, som er uddannet jurist. Sammen har de sønnen Tido, som er to år<br />
gammel. I juni 2008 fik de endnu en søn.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/GetArticleFull.aspx?outputFormat=Full&Duid=e127c068 (7 of 7)01-07-2009 08:00:21