Hent hele AKF Nyt nr. 2, 2005 i pdf-format - Amternes og ...
Hent hele AKF Nyt nr. 2, 2005 i pdf-format - Amternes og ...
Hent hele AKF Nyt nr. 2, 2005 i pdf-format - Amternes og ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
55%). I den forstand sker den største omfordeling<br />
mellem de relativt bedst stillede kommuner<br />
i landet, <strong>og</strong> det skyldes den såkaldte<br />
hovedstadsudligning, som kun gælder for<br />
hovedstadskommuner, <strong>og</strong> dermed ikke omfatter<br />
de kommuner i provinsen, som har det<br />
relativt laveste indtægtsgrundlag. Udligningen<br />
mellem kommunerne sker i praksis primært<br />
på baggrund af forskelle i kommunernes<br />
indtægtsgrundlag, hvis relative betydning<br />
er 90% af den samlede omfordeling,<br />
mens udgiftsbehovet kun omfatter 8% af<br />
omfordelingen. Dette skyldes i stor udstrækning,<br />
at der ikke er den store forskel på<br />
det standardiserede udtryk for udgiftsbehov,<br />
som anvendes i udligningen.<br />
I den forbindelse kan det godt undre, at<br />
der faktisk, ifølge udgiftsbehovet, ikke er<br />
større sociale forskelle mellem kommunerne,<br />
som kunne berettige en udligning. Vi<br />
ved jo, at befolkningssammensætningen er<br />
relativt forskellig i kommunerne, fx så bor<br />
mange etniske indvandrere ofte i de samme<br />
kommuner, <strong>og</strong> dette må forventes at afstedkomme<br />
særlig store udgifter i disse kommuner.<br />
Men i det eksisterende udligningssystem<br />
giver det anvendte »objektive« mål for beregningen<br />
af sociale udgifter sig kun udslag<br />
i en relativt lille udligning mellem kommunerne.<br />
En anderledes vægtning, fx af udgifter<br />
til indvandrere eller socialt belastede lokalområder,<br />
vil skabe store ændringer i det<br />
relative billede af kommunernes situation <strong>og</strong><br />
med hensyn til, hvilke kommuner som har<br />
behov for udligning. Afslutningsvis kan det<br />
konstateres, at staten gennem udligningssystem<br />
giver 42 mia.kr. i støtte til kommunerne,<br />
heraf gives de 41 mia.kr. proportional<br />
med beskatningsgrundlaget pr. indbygger i<br />
kommunen, dvs. jo større beskatningsgrundlag,<br />
des større tilskud. Så i denne forstand<br />
er det kun 1 mia.kr. af det samlede<br />
statstilskud, som gives (§ 18-tilskuddet), der<br />
skaber en økonomisk omfordeling mellem<br />
kommunerne.<br />
akf <strong>Nyt</strong> <strong>nr</strong>. 2 <strong>2005</strong> 39