Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
24 Af anonymitetshensyn omtaler jeg alle sagsbehandlere som “hun”. Der er så få<br />
mandlige sagsbehandlere, at en angivelse af kønnet nemt kunne risikere at identificere<br />
sagsbehandleren.Til gengæld omtaler jeg så <strong>klient</strong>en som “han”, når jeg ikke<br />
taler om en specifik <strong>klient</strong>. Heri ligger intet andet, end at forskellen letter læsningen,<br />
hvor der anvendes stedord.<br />
34 Læsevejledning til samtaleudskrifterne:<br />
Feedback – de små kommentarer til den andens tale, som mest angiver, at man lytter,<br />
men hvor man ikke overtager ordet – står i parenteser inde i den anden parts<br />
replik dér, hvor de forekommer.<br />
– (tankestreg) angiver en lille pause, der er lidt længere end en almindelig vejrtrækning.<br />
(pause) angiver en lidt længere pause.<br />
(*) angiver, at deltagerne afbryder eller taler i munden på hinanden.Tegnet er placeret<br />
på det sted i den talendes replik, hvor den andens næste replik starter.<br />
/ angiver den talendes selvrettelser(f.eks.: “Men jeg har jo/vi har jo hele tiden<br />
(…)”.<br />
Kursiv angiver et særlig markant tryk.<br />
(…) angiver at n<strong>og</strong>et er udeladt i et citat.<br />
44 <strong>Det</strong>te sker naturligvis inden for meget forskellige rammer <strong>og</strong> begrænsninger af<br />
lokalpolitisk <strong>og</strong> organisatorisk art. Om end disse niveauer naturligvis <strong>og</strong>så er afgørende,<br />
har jeg af forskellige grunde valgt ikke at inddrage dem i undersøgelsen.<br />
Uanset disse rammers betydning mener jeg endvidere, at en betragtelig del af definitionen<br />
af socialpolitikken nødvendigvis må ligge hos sagsbehandlerne.<br />
Begrundelsen for dette uddybes længere fremme i artiklen.<br />
54 Teorien er oprindelig formuleret af H.L. Zetterberg i artiklen “Compliant<br />
Actions” i: Acta Sociol<strong>og</strong>ica,Vol 2. fasc 4, 1957. Med begrebet “Compliant Man”<br />
– som kan oversættes til: det eftergivende/føjelige menneske – ønskede<br />
Zetterberg, ifølge Asplund, at formulere sociol<strong>og</strong>iens modstykke til økonomiens<br />
“Economic Man”.<br />
64 En nærmere beskrivelse af det intentionelle motivationsbegreb findes især i<br />
Østerberg (1986), men <strong>og</strong>så i Asplund (1980) <strong>og</strong> Carstens (1998).<br />
74 Min fremstilling af principperne i det følgende bygger i væsentligt omfang på<br />
Rothsteins (1994) diskussion af de to principper i forhold til velfærds<strong>system</strong>ernes<br />
indretning, men <strong>og</strong>så på Doyal & Gough (1991) <strong>og</strong> Østerberg (1986). Rothstein<br />
tager især udgangspunkt i John Rawls: “A Theory of Justice”, 1971 <strong>og</strong> en del af<br />
hans efterfølgende værker, <strong>og</strong> en række andre forfattere inden for politisk filosofi<br />
bl.a. Ronald Dworkin, Amartya Sen <strong>og</strong> Martha Nussbaum. – Robert A. Dahl anses<br />
d<strong>og</strong> normalt for at være ophavsmand til den klassiske formulering af autonomiprincippet<br />
i: Democracy and its Critics (1989). Ingen af de nævnte forfattere behandler<br />
d<strong>og</strong> fænomenet aktivering. Brugen af begreberne <strong>og</strong> eksemplificeringerne på<br />
dette område står således helt for min egen regning.<br />
8 Robert A. Dahl: Democracy and its Critics. Yale University Press, 1989: pp 100-101.<br />
94 Bl.a.: Danmarks Statistik (1995); Finansministeriet (1995); Goul Andersen (1995);<br />
Velfærdskommissionen (1995); Den alternative velfærdskommission (1995).<br />
58