Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
nemfører sociol<strong>og</strong>iske forskere <strong>og</strong> analytikere alt for ofte forskning, som<br />
simpelthen konverterer sociale problemer,som svarer til <strong>og</strong> følger af bureaukratiske<br />
<strong>og</strong> administrative konstruktioner, til analytiske kategorier i forskningen<br />
(Bourdieu &Wacquant, 1996: 217-219).Disse sociale problemer har<br />
en direkte appel; de synes at være selvindlysende, fordi de er en del af den<br />
officielle diskurs.En forsker, som accepterer disse konstruktioner, vil have<br />
gode muligheder for at nyde respekt i de politiske <strong>og</strong> administrative <strong>system</strong>er.<br />
I stedet for at udføre en sådan forskning,der bekræfter de gængse problemopfattelser,anbefaler<br />
Bourdieu <strong>og</strong> Spector <strong>og</strong> Kitsuse en forskning,der<br />
stiller sig på kritisk afstand af de officielle definitioner <strong>og</strong> kategoriseringer.<br />
EKSEMPLER PÅ DET MAGTFULDE MØDE MELLEM<br />
SYSTEM OG KLIENT<br />
Generelt kan det siges,at de fleste bidrag i denne b<strong>og</strong> demonstrerer,hvordan<br />
<strong>klient</strong>er <strong>møde</strong>s med professioner eller personalegrupper, som arbejder ud<br />
fra en bestemt doxa,et bestemt “sandhedsregime”,eller en bestemt definition<br />
af <strong>klient</strong>erne som “tilfælde”.Stort set alle artikler viser eksempler på en<br />
mikromagt, der er baseret på professionernes eller personalegruppernes<br />
definitioner <strong>og</strong> kategoriseringer af <strong>klient</strong>erne, af deres behov, <strong>og</strong> hvad målsætningerne<br />
med det sociale arbejde skal være. Men i n<strong>og</strong>le tilfælde spiller<br />
endvidere mere personligt betonede normer – eller hvad Bourdieu ville<br />
kalde habitus – hos det sociale personale en rolle i <strong>klient</strong>samtalerne <strong>og</strong> for de<br />
afgørelser,der bliver truffet.<br />
Annette Carstens artikel demonstrerer det foucaultske perspektiv, at velfærdsstatens<br />
institutioner ikke blot yder neutral støtte <strong>og</strong> hjælp, men <strong>og</strong>så<br />
indebærer en moralsk disciplinering,idet visitationssamtaler til aktivering<br />
kredser om <strong>klient</strong>ernes vilje <strong>og</strong> evne til at gå ind i konkrete aktiveringsforløb.Især<br />
ligger der i vurderingen af <strong>klient</strong>ernes vilje en demonstration af de<br />
hårfine nuancer i socialarbejdernes kommunikation med <strong>klient</strong>erne, der<br />
indeholder en “blid”moralisering,som ikke desto mindre har meget kraftige<br />
konsekvenser for de tilbud,<strong>klient</strong>erne gives.Et vigtigt aspekt ved denne<br />
moralisering er, at socialarbejderne paradoksalt nok argumenterer ud fra et<br />
synspunkt om at forøge <strong>klient</strong>ens selvstændighed <strong>og</strong> udvikling.<br />
Både Foucault <strong>og</strong> Goffman fremhæver et normaliseringsperspektiv i de<br />
velfærdsstatslige institutioners <strong>og</strong> professioners arbejde med <strong>klient</strong>erne.<strong>Det</strong>te<br />
perspektiv kommer tydeligt frem i Tine Egelunds artikel om børneanbringelser,<br />
som i høj grad er baseret på et skøn om, hvor vidt de berørte<br />
23