Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Det magtfulde møde mellem system og klient - Aarhus ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nem 1980’erne fremført en kritik af denne funktionsmåde fra et bredt politisk<br />
spektrum, <strong>og</strong> ud fra forskellige begrundelser, som vi ikke skal komme<br />
ind på her. I løbet af 1990’erne kan man ikke desto mindre i en lang række<br />
vestlige samfund konstatere udviklingen af en ny velfærdsstatsdiskurs <strong>og</strong> af<br />
nye typer af principper for tildeling af sociale ydelser. På en langt stærkere<br />
måde end hidtil blev borgernes forpligtelser over for velfærdsstaten understreget.Pligterne<br />
understreges især i et voksende krav om,at borgerne skal yde<br />
en aktiv indsats for at kvalificere sig til sociale ydelser.Socialpolitikken drejer<br />
sig ikke længere om at løse problemer i forbindelse med nød <strong>og</strong> fattigdom<br />
(Jespersen, 1999).Hjælpens “territorium”har flyttet sig fra en kollektiv sikring<br />
af forsørgelsen af sociale grupper til en afbødning af risikoen for marginalisering<br />
<strong>og</strong> udstødning hos truede individer.<br />
Denne udvikling er blevet beskrevet som en udvikling fra “welfare” til<br />
“workfare”– et engelsk ordspil,der peger på,at velfærdsstaten erstattes af en<br />
stat,der henviser hjælpsøgende borgere til arbejdsmarkedet.Disse betegnelser<br />
er imidlertid mere dækkende for lande som USA <strong>og</strong> England. Her er<br />
udviklingen præget af nedsættelse <strong>og</strong> evt.bortfald af offentlige ydelser,koblet<br />
sammen med et arbejdsmarked med større eller mindre områder (især<br />
inden for serviceerhvervene) med ureguleret løndannelse <strong>og</strong> derfor meget<br />
lave minimallønninger.<strong>Det</strong>te er ikke billedet i Danmark.Her er hovedideen<br />
i den såkaldte “aktivlinie” inden for social- <strong>og</strong> arbejdsmarkedspolitikken, at<br />
den arbejdsløse ikke længere blot skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet,<br />
men aktivt indgå i et forløb med aktiveringskurser,arbejdsprøvning m.v.for<br />
at modtage sociale ydelser.<br />
Men begrebet “workfare”er i det hele taget alt for begrænset til at beskrive<br />
de aktuelle ændringer i velfærdsstaten både i Danmark <strong>og</strong> en række andre<br />
lande (Rose, 1999).<strong>Det</strong> kan konstateres,at en omfattende aktivisering <strong>og</strong><br />
mobilisering af borgerne med henblik på at øge deres egen indsats til forbedring<br />
af livskvalitet,sundhed <strong>og</strong> udviklingsmuligheder er et karakteristisk<br />
træk ved den nye velfærdsstat. Et eksempel på disse bredere tendenser til<br />
aktiv mobilisering af individerne er den udbredte fokusering på “kompetenceudvikling”i<br />
uddannelserne <strong>og</strong> på arbejdspladserne.Et andet eksempel<br />
er ideen om “ansvar for egen læring” som pædag<strong>og</strong>isk princip. Et tredje<br />
eksempel er folkesundhedspr<strong>og</strong>rammer,hvor man ikke blot søger at udbrede<br />
informationer om sund livsstil,men arbejder med direkte påvirkning via<br />
sundhedsfremmende aktiviteter i skoler,på arbejdspladser <strong>og</strong> i lokalmiljøerne<br />
for at borgerne kan tage et større ansvar for deres egen sundhed (Højlund<br />
& Larsen, 2001). I denne forbindelse kan den “kompetente” bruger, der<br />
186