giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
illustrerede det, så børnene kunne få en <strong>for</strong>nemmelse af det, energi<strong>for</strong>delingsprocenter, og<br />
man kunne snakke om det.” (Lærer. 5. kl. BB Skole)<br />
Den mandlige kollega betoner til gengæld betydningen af at involvere eleverne gennem medbestemmelse<br />
og medansvar og helt konkret i tilberedning af <strong>skolemad</strong>en.<br />
“Jeg så hellere, at eleverne var med til at lave det (<strong>skolemad</strong>en), de store elever, og nu har vi<br />
muligheden <strong>for</strong> det dernede (i <strong>for</strong>bindelse med kantinen). Der skal selvfølgelig være en<br />
(ansvarlig) person. Og man kunne sige, at de store … kunne tjene til en tur, ikke. … Det kunne<br />
man faktisk godt gøre, hvis man sagde en måned i <strong>for</strong>bindelse med et projekt man havde.<br />
Middelhavet eksempelvis, og så skulle man til Italien, og så lavede man mad deromkring osv.<br />
… Jeg tror, de ville få større ejerskab af det mad og det væsentlige i at spise, og de syntes, at<br />
det er spændende at se, hvad de andre laver. Så det, så jeg meget hellere, at eleverne var<br />
med i den her proces. Jeg ved godt, at det er svært at organisere, men det tror jeg faktisk<br />
godt, man kunne løse.” (Lærer. 8. kl. BB Skole)<br />
Involvering eller participation komme her ind i <strong>for</strong>hold til et fælles madprojekt. Der er således visioner om<br />
at kunne bruge <strong>skolemad</strong>en på en måde, der kobler elever, mad, spisning og undervisning sammen. Det har<br />
blot ikke været en del af det lancerede projekt, men lærerne ser det som en mulig tilgang.<br />
Adspurgt om eleverne i DD Skole vurderer, at de kunne lære noget af, at de selv var med til at tilberede maden<br />
på skolen, peger enkelte piger i 8. klasse på, at det kunne man, og flere af eleverne peger på, at de<br />
gerne ville deltage i et afgrænset madprojekt.<br />
”Pige: Det kunne nok være en god ide, men det er så bare lige med, om det ville blive til<br />
noget. Altså, min mor hun har <strong>for</strong>talt mig om det. Det skulle åbenbart være rigtig godt, at<br />
man havde sådan en skoleordning, hvor de store så måske hjalp de yngre med at lave mad.<br />
Og så fik man måske lavet noget lidt sundere mad. Og så hvis man i stedet <strong>for</strong>, at det bare var<br />
tilsat med en masse fedtstoffer…<br />
Interviewer: Eller hvis der var et madprojekt, ville I deltage i det?<br />
Dreng: Nej…<br />
Dreng: Det ved jeg ikke rigtig. Det ville man vel nok.<br />
Pige: Altså, hvis det var sådan et projekt <strong>for</strong> hele skolen?<br />
Interviewer: Ja, i en periode måske, en afgrænset periode.<br />
Pige: Så tror jeg nok, man ville.<br />
Dreng: Ja.” (Fokus2. 8. kl. DD Skole)<br />
”Ja… altså, jeg synes, det kunne være meget fedt, hvis man havde sådan en projektuge, hvor<br />
man gik meget op i mad.” (Pige. 8. kl. DD Skole)<br />
Elevernes syn på potentialer er meget enslydende <strong>for</strong> de fire skoler, men det er udelukkende, når de bliver<br />
spurgt til det, at disse potentialer bliver åbenbare.<br />
Der opstod på FF Skole i fokusgruppeinterviewet en generel enighed om, at den bedste måde at lære er<br />
den praktiske del relateret til madlavning og fødevarer.<br />
91