giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dreng: det kunne også være rart med det, vi får, bare med salat og kød og fisk.” (9. kl.<br />
Fokus1. FF Skole)<br />
Den mad, eleverne fik før, var primært madpakker, <strong>for</strong>skellige køb i skoleboden eller <strong>for</strong> de ældre elevers<br />
vedkommende uden <strong>for</strong> skolens område. Står valget mellem <strong>skolemad</strong>en og madpakken, vinder madpakken<br />
ofte.<br />
”Interviewer: Ville du så gerne have <strong>skolemad</strong> stadig… når man selv skulle betale?<br />
Nej, jeg ville nok have min mors madpakke.<br />
Interviewer: Den er bedre?<br />
Ja, det synes jeg, jeg får altid leverpostej med agurk. Det kan jeg godt lide, og hamburgerryg<br />
og …, nogen gange får jeg også pastasalat, når man får pastasalat om aftenen, eller pasta<br />
med kødsovs og sådan noget.” (Pige. 5. kl. DD Skole)<br />
Nogle elever finder <strong>skolemad</strong>en varieret og spændende. Der er gode enkeltretter og gode fødevarer, der<br />
fremhæves som positive. Der er stor variation i elevernes favoritter, hvor<strong>for</strong> præferencer er svære at afdække,<br />
hvilket yderligere øger ud<strong>for</strong>dringen med at lave mad til mange inden <strong>for</strong> denne målgruppe. Hvor<br />
eleverne <strong>for</strong>etrækker usunde retter, gives der ofte udtryk <strong>for</strong> at sundt gerne må følge med, såsom<br />
gulerødder og ærter til pizza eller salat til flødekartofler.<br />
Manglende variation i <strong>skolemad</strong>en nævnes oftere end god variation, hvor<strong>for</strong> madpakker bliver <strong>for</strong>etrukket<br />
frem <strong>for</strong> <strong>skolemad</strong>. Et aspekt, der kunne gøre <strong>skolemad</strong>en mere attraktiv end madpakken, kunne være<br />
valgmuligheder. Dog gik den eneste <strong>skolemad</strong>sleverandør med en model, hvor der blev serveret 2-3<br />
muligheder konkurs, hvilket kan tyde på, at denne model ikke er økonomisk rentabel, i hvert fald med den<br />
økonomiske præmis, der lå i projektet.<br />
2.3.6 Skolemaden og mæthed<br />
At opnå mæthed gennem <strong>skolemad</strong>en har været et gennemgående problem på alle skoler og der<strong>for</strong> også<br />
<strong>for</strong> mange elever. De, der blev mætte, var elever, der muligvis ikke spiste en tilstrækkelig frokost før <strong>skolemad</strong>sordningen<br />
blev indført, det var især de yngre elever og måske særligt pigerne, der blev mere mætte<br />
end før. (Pige 8. kl. enkelt. CC Skole). Portionsstørrelserne indgår som et vigtigt element i en dialog om et<br />
rigtig godt skolemåltid (8. kl. DD Skole). Eleverne nævner sundt, store portioner, drikke og god smag som<br />
vigtige elementer i et skolemåltid. Måltidet skal altså også mætte, <strong>for</strong> når det kommer til <strong>skolemad</strong>en, så er<br />
”der er jo det der med de lidt små portioner.” (Dreng. 6.kl. enkelt. FF Skole)<br />
”Dreng 1: Der var også nogen, de var <strong>for</strong> lidt…<br />
Dreng 2: Jeg blev ikke mæt…” (5. kl. Fokus1. DD Skole)<br />
”Men det var sådan lidt <strong>for</strong>skelligt af, hvad man fik, synes jeg, men jeg synes faktisk det var<br />
okay, sådan… Jeg blev i hvert fald mæt af det, men der var mange, der sagde, de ikke blev<br />
mætte.” (Pige. 8. kl. DD Skole)<br />
80