giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
og det skaber risiko <strong>for</strong>, at <strong>skolemad</strong>en får en mindre tiltalende effekt på de unge, der i højere grad tiltrækkes<br />
af hamburgere, der er krydrede med frihed (Andersson, 1980). Eget valg er en kvalitet i sig selv. Hvor<br />
der gives udtryk <strong>for</strong>, at maden ikke er god nok, indgås individuelle kompromiser og deciderede tiltag til at<br />
redde maden.<br />
”Det dressing vi får, det er sådan rimelig ulækkert. Det er kun karrydressing, jeg kan lide i<br />
hvert fald. Altså, de der burgere, hvis bare man kunne få lidt ketchup. Det tror jeg… men altså<br />
ketchup, det kan bare redde meget.” (Dreng. 8. kl. Fokus. BB Skole)<br />
”Vi fik også på et tidspunkt nudler, hvor der var sådan set ikke andet end bønner i faktisk. Og<br />
så endte det med, at vi gik over i Lidl og købte noget sød sovs og proppe på, <strong>for</strong>di så smagte<br />
det først af noget.” (Pige. 9. kl. fokus. FF Skole)<br />
Bestemte levnedsmidler som ketchup eller salt, som eleverne på FF Skole fik udleveret, <strong>for</strong>di maden manglede<br />
smag, er med til at redde måltiderne og gøre dem spiselige. Dermed får maden indtryk af at være et<br />
kompromis mellem at få lidt mad – der ikke smager særlig godt – eller ingen mad. Problematikken i dette<br />
er, at eleverne ikke får nok mad og risikerer ikke at få dækket deres fysiske behov <strong>for</strong> mad i skoletiden.<br />
Yderligere kobles oplevelsen af smagen direkte til smagselementer, der ikke hører sig til i et måltid.<br />
”Dreng: Nu snakkede de andre også om de der ris der. De der kyllinger der, dem synes jeg var<br />
ekstremt sukrede.<br />
Dreng: Sukrede?<br />
Dreng: … eller de var meget søde, synes jeg.” (8. kl. Fokus. DD Skole)<br />
”Jeg har det sådan, at jeg synes, det smager meget tamt, og jeg synes ikke, det er nogle<br />
særlig sunde ting, vi får her. Så når vi endelig får sunde ting, så smager de virkelig skidt. Fx så<br />
fik vi sådan noget salat noget, noget råkost tror jeg, og det smagte det smagte af brændt<br />
plastik, synes jeg virkelig. Altså, det var ikke konsistensen, det var smagen”(Elev 8. kl. CC<br />
Skole)<br />
”Eller det der kyllingespyd, det smager heller ikke særlig godt, det smager af hundemad.”<br />
(Pige. 5. kl. Fokus. CC Skole)<br />
”Jeg tror bare nogen gange, der virker det lidt som om, at de gætter sig lidt til, hvordan det<br />
skal laves. Bl.a. flødekartofler, der var der bare hældt fløde ud over nogle kartofler. Og det<br />
smagte ikke af noget. Det smagte af sulfo.” (9. kl. Fokus 2. FF Skole)<br />
Elevernes ordbrug om <strong>skolemad</strong>en falder her uden <strong>for</strong> kategorien mad og uden <strong>for</strong> de termer, der er dannet<br />
<strong>for</strong> kostens og madens niveauer. Ud over vurderingen af smage som dårlig eller upassende serveres<br />
der, ifølge lærerne, ofte mad, der smagsmæssigt ikke passer til målgruppen.<br />
”Jeg er blevet skuffet lidt, <strong>for</strong>di at noget af maden har været *…+ ikke <strong>for</strong>di man skal tilpasse<br />
alt mad til børn, men når nu man har en målgruppe, der hedder 780 børn, så har de simpelthen…<br />
noget af det har været <strong>for</strong> krydret mad… altså det har været <strong>for</strong> stærkt…” (Lærer 8. kl.<br />
DD Skole)<br />
76