giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
”Jeg elsker bollerne. Og så vil jeg også gerne sige noget mere… jeg synes, før der var det der<br />
<strong>skolemad</strong>, den der ordning, der synes jeg, der var mange flere gange, jeg selv gik over og<br />
købte noget, og også mine kammerater <strong>for</strong>di der… Jeg spiser mindre junk, vil jeg sige, efter<br />
det der er kommet.” (Dreng. 9. kl. Fokus. FF Skole)<br />
Det tyder på, at den dårlige mad risikerer at øge indtaget af junkfood, <strong>for</strong>di eleverne behøver noget at<br />
spise, når de ikke vil spise <strong>skolemad</strong>en, hvorimod den gode <strong>skolemad</strong> kan være med til at mindske indtaget<br />
af junkfood. De unge skolebørn viser sig umiddelbart meget kvalitetsbevidste, og maden skal smage godt. I<br />
en dialog under et 8.-klasses-interview fra DD Skole fremhæves blandt elevernes udtalelser om <strong>skolemad</strong>en,<br />
at det er en vigtig faktor ved eller krav til <strong>skolemad</strong>en, at den skal smage godt. Trods udbredte meninger<br />
om, at kvaliteten af maden ikke er god nok, nævnes det af mange, at maden ofte smager godt, eller at<br />
”noget af det smager godt.” (Dreng. 5.kl fokus. BB Skole)<br />
”Barn: Det smagte godt… noget af det.<br />
Barn: Ja, det samme.<br />
Barn: Pastaretterne er gode.”(5. kl. Fokus2, DD Skole)<br />
”Det smager godt… ja… det… der… næsten kun gode ting ved det… der er nogen få ting, der<br />
ikke er så gode…” (Elev. 8. kl. CC Skole)<br />
”Jah, næsten. Bortset fra at det her mad, det smager faktisk lidt bedre. Nogen gange lidt<br />
bedre og nogen gange ikke.” (Elev. 5. kl. Fokus. CC Skole)<br />
Som det fremgår af det <strong>for</strong>egående, er der delte meninger fra elevernes side, når det kommer til smag.<br />
Smagen spiller en stor rolle, og der er en gennemgående <strong>for</strong>ventning og viden om, at et sund måltid også<br />
kan og skal smage godt. Det gode skolemåltid synes også, ud fra en dialog i et 8.-klasses-interview fra DD<br />
Skole, at hænge sammen med mod til at turde smage noget, man ikke har smagt før. Et element, der synes<br />
at kunne medvirke til at ud<strong>for</strong>me et godt skolemåltid, er friheden i valget. Heri ligger muligheden <strong>for</strong> i<br />
højere grad at ramme flere elevers individuelle smag.<br />
”Jeg synes, det er bedre nu. Det kunne bare være bedre, hvis man selv kunne vælge og gå<br />
over og tage. Det ville være det bedste.” (Elev. 5. kl. Fokus. CC Skole)<br />
”Hvis der måske er… der behøver ikke at være helt vildt meget at vælge imellem, men bare<br />
sådan måske to-tre <strong>for</strong>skellige retter at vælge imellem og så måske noget mere kød og varm<br />
mad. Der er i hvert fald alt <strong>for</strong> meget pasta.” (Dreng. 8. kl. Fokus. CC Skole)<br />
”Jeg synes godt, der kunne være flere ting at vælge imellem, fx hvis de nu havde lavet kylling<br />
og karry, og man så ikke kunne lide det. At der også var noget andet, en anden ret man også<br />
kunne få, og der ikke bare var en ret, man så skulle spise.” (Pige. 9. kl. Fokus. FF Skole)<br />
Aspektet med selv at bestemme, vælge og købe kan ses i lyset af det stærkt individualistiske og <strong>for</strong>brugerorienterede<br />
samfund, nutidens unge vokser op i. Under modellen, hvor den enkelte elev ikke selv bestemmer,<br />
bliver <strong>skolemad</strong>en en smag af skole. I Sverige er der <strong>for</strong> tre ud af fire besøgte skoler ikke frit madvalg.<br />
Det er, hvad Andersson kalder tvangssocialisering. Samme model er valgt på de fire skoler i undersøgelsen,<br />
75