giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1. Indledning<br />
1.1 Baggrund <strong>for</strong> <strong>skolemad</strong><br />
Med 20 til 30 års intervaller har debatten om skolemåltiderne været taget op <strong>for</strong>trinsvis af politikere, pædagoger<br />
og sundhedspersonale. Diskursen har været præget af den til enhver tid aktuelle er<strong>næring</strong>svidenskabelige<br />
fokus, de økonomiske og pædagogiske rammer samt moral. I store træk har det danske skolemåltid<br />
gennem de sidste 100 år udviklet sig fra "fattige børns bespisning" til sundhedspædagogiske tilbud eller<br />
madprojekter. Samtidig har den konkrete ud<strong>for</strong>mning af måltidet ændret sig fra søbe- og sulemad, over<br />
rugbrødsmadder, til grovboller og senere pitabrød, falafel, shawarma og burger. (Benn, 1996 og 2000).<br />
Endelig vil man i et kommende projekt se på ’ny nordisk mad’, hvor det i højere grad bliver gastronomien og<br />
de nordiske råvarer, der skal præge <strong>skolemad</strong>en (http://www.foodoflife.dk/Opus.aspx). Det ses således, at<br />
såvel er<strong>næring</strong>svidenskab som politikker og pædagogikker har skiftet over tid og sted.<br />
For mere end 100 år siden havde <strong>skolemad</strong>en med Lisbeth Haastrups ord “en smag af fattighjælp”, men<br />
den var også et meget væsentligt element i dagskosten <strong>for</strong> de mange børn fra fattige arbejderfamilier, der<br />
var flyttet ind til byerne (Haastrup, 2003). Med det gratis skolemåltid betalt af Foreningen til fattige Børns<br />
Bespisning blev der fra 1870 tilbudt et varmt måltid mad, tre gange ugentligt i København og enkelte af de<br />
store byer. I 1930’erne ændrede man skolemåltidet på baggrund af erfaringer fra ’Oslofrokosten’ i Norge til<br />
et koldt måltid, da man så <strong>for</strong>dele ved stordrift. Den bestod af fire stk. smørrebrød, som var baseret på<br />
specifikke udregninger af, hvad en frokostmadpakke skulle indeholde af <strong>næring</strong>sstoffer. Det er dette<br />
koncept, som først og fremmest var rettet mod de fattiges børn, der er blevet model <strong>for</strong> den er<strong>næring</strong>srigtige<br />
madpakke. Måske var det netop skiftet fra varm til kold mad, der gjorde, at <strong>skolemad</strong>en i Danmark,<br />
til <strong>for</strong>skel fra lande som Sverige og Finland, aldrig blev et gratis tilbud til skoleelever. Det nærmeste, man<br />
kom det fælles gratis måltid, var i 1950’erne, hvor der blev uddelt skolemælk og vitaminpiller til alle. Fra<br />
1970’erne blev der i sammenhæng med et stort nyt skolebyggeri rundt i landet satset på kantine eller<br />
skoleboder. Der blev udarbejdet et centralt <strong>for</strong>slag til skoleboder og – kantiner, hvad der kunne tilbydes, og<br />
hvordan det kunne integreres i skoledagen. Disse tilbud blev i slutningen af 1980’erne og i 1990’erne på<br />
flere skoler koblet til enkeltstående sundhedspædagogiske projekter, hvor eleverne involveredes i driften,<br />
fx på Hårby Skole på Fyn, Storvorde Skole i Nordjylland og Oehlenschlægersgades Skole i København (Benn,<br />
1996) 1 .<br />
I starten af 2005 blev der i større projekter som fx Børn, mad og bevægelse Fyns Amt (Kromann Nielsen &<br />
Schroll Bjørnsbo 2007) videreført sundhedspædagogiske initiativer, hvorunder også maden har været sat<br />
på dagsordenen. Ligesom Københavns Kommune iværksatte KØS-projektet, som skulle give børnene muligheder<br />
<strong>for</strong> et sundt økologisk madtilbud. Skolemaden er dog i Danmark i dag i høj grad baseret på elevers<br />
frie valg og købsbeslutninger, men <strong>for</strong> de yngre elevers vedkommende <strong>for</strong>etages valgene ofte i fællesskab<br />
med <strong>for</strong>ældre. Den sunde <strong>skolemad</strong> og børn og unges dårligere spisevaner og deraf negative sundhedsmæssige<br />
konsekvenser debatteres i dag jævnligt, som en del af den fødevarepolitiske dagsorden. Type2-<br />
1 For yderligere uddybning heraf se Benn (1996) afsnit 2.<br />
6