giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Den helt grundlæggende regel på DD Skole er, at eleverne skal sidde ned og sidde på deres pladser i spisepausen,<br />
og det gælder både 5. og 8. klasse. For eleverne er det ikke vigtigt, at de ikke selv kan bestemme,<br />
hvem de sidder ved siden af, mens de spiser Derudover skal de smage på maden, og de må bytte, men ikke<br />
smide maden ud. Eleverne på DD Skole må ikke <strong>for</strong>lade skolen, heller ikke de store i 8. klasse. På CC Skole<br />
skal eleverne i 5. klasse også sidde ned, mens de spiser deres mad, men de må godt flytte rundt på deres<br />
pladser. Det vigtigste er, at der er ro i klassen, og at der bliver skabt en god ramme om spisningen, ved at<br />
læreren læser op. I 8. klasse må eleverne selv bestemme, hvor de vil sidde, mens de spiser, og <strong>for</strong> dem er<br />
det meget vigtigt, hvem de sidder sammen med. På CC Skole er der også regler om, at man skal spise<br />
maden, hvis man kan lide den, og at man skal blive i klassen, til man er færdig med at spise. I 6. klasse på FF<br />
Skole bestemmer læreren, hvor eleverne skal sidder, og der er klare regler om, at man ikke må smide sin<br />
madpakke ud, at man altid skal smage på <strong>skolemad</strong>en, og at der skal være ro, mens man spiser. I 9. klasse<br />
er der ingen umiddelbare regler. På BB Skole skal eleverne i 5. klasse generelt sidde ned ved deres pladser,<br />
og de må ikke gå rundt i klassen.<br />
Læreren i 8. klasse på DD Skole mener ikke, at <strong>skolemad</strong>en har nogen indflydelse på stemningen i klassen,<br />
mens læreren i 5. klasse synes, at nogle enkelte elever er blevet mere motiverede <strong>for</strong> at lave noget og glade<br />
i <strong>for</strong>bindelse med <strong>skolemad</strong>sordningen. Eleverne på DD Skole er heller ikke enige. De fleste elever mener<br />
ikke, stemningen er blevet anderledes, men enkelte mener, at stemningen i klassen er blevet bedre, <strong>for</strong>di<br />
de elever, der ikke havde madpakke med tidligere, nu også får mad, og det har skabt lidt mere fællesskab i<br />
<strong>for</strong>bindelse med spisningen. Læreren i 8. klasse synes dog ikke, at der er noget fællesskab i <strong>for</strong>bindelse med<br />
spisningen, men ville gerne gøre noget <strong>for</strong> det. På CC Skole vurderer lærerne og eleverne i 5. klasse, at der<br />
er blevet mere larm og uro i klassen efter, at de har fået <strong>skolemad</strong>. I 8. klasse er der delte meninger om<br />
<strong>skolemad</strong>ens betydning <strong>for</strong> larm og uro i klassen. Nogle mener, der er blevet mere uro, og andre mener, at<br />
der er blevet mere ro. På BB Skole synes en elev i 5. klasse, at det er blevet hyggeligere i klassen, efter de<br />
har fået <strong>skolemad</strong>. I 8. klasse har eleverne delte meninger om <strong>skolemad</strong>ens betydning <strong>for</strong> stemningen i<br />
klassen. Nogle synes, der er <strong>for</strong> meget larm, andre at det at rart, at de fx må høre musik eller se film, mens<br />
de spiser, og langt de fleste elever fremhæver det sociale i situationen.<br />
2.2 Skolemadsordningers kobling til undervisning og <strong>læring</strong><br />
Formålet med projektet er at undersøge, om <strong>skolemad</strong>sordningen har haft en betydning <strong>for</strong> elevernes<br />
trivsel og <strong>læring</strong>smiljø og <strong>for</strong> deres <strong>læring</strong>. I kapitel 3.1 er <strong>skolemad</strong>sordningens betydning <strong>for</strong> elevernes<br />
trivsel og <strong>læring</strong>smiljø belyst. I dette kapitel sættes der fokus på at undersøge <strong>skolemad</strong>sordningens betydning<br />
<strong>for</strong> elevernes <strong>læring</strong>. Analysen gennemføres som en krydscaseanalyse, hvor resultater fra de fire casestudier<br />
inddrages og diskuteres med henblik på at belyse fælles træk samt <strong>for</strong>skelle i de fire skolers oplevelser<br />
af <strong>skolemad</strong>sordningernes betydning <strong>for</strong> elevernes <strong>læring</strong>. Undervejs diskuteres de kontekstuelle <strong>for</strong>holds<br />
indvirken – skolernes sundhedspolitikker og <strong>skolemad</strong>sordningernes indhold og organisering – på<br />
<strong>skolemad</strong>sordningernes betydning <strong>for</strong> elevernes <strong>læring</strong>. Resultaterne fra denne delanalyse sættes i kapitel<br />
4 i relation til resultater og viden fra <strong>for</strong>eliggende undersøgelser (herunder fra det review, som er gennemført<br />
i projekt <strong>EVIUS</strong>) om <strong>skolemad</strong>, undervisning og <strong>læring</strong>.<br />
54