giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det, der karakteriserer perioden nu (de seneste cirka 5 år), er:<br />
Karakteristika<br />
Hvem?<br />
Hvor?<br />
2000-2010 2008 – Sund <strong>skolemad</strong><br />
Ingen generelle tilbud om gratis mad <strong>Projekt</strong> gratis <strong>skolemad</strong> til 36 skoler i 2008<br />
Ingen steder generelt<br />
Hvordan? Salgstilbud<br />
Madtilbud Skoleboder/-kantiner med salgstilbud, fx brød,<br />
mælk og frugt<br />
<strong>Projekt</strong>er med andre madtilbud, fx KØS en<br />
periode i København.<br />
Frugtkurven som tilbud<br />
Er<strong>næring</strong>sbegrundelse<br />
Anden<br />
begrundelse<br />
Sundt, fedtfattigt, fiberrigt, ifølge<br />
rekommandationer fra Fødevarestyrelsen og de<br />
8 kostråd<br />
Enkeltstående sundhedspædagogiske projekter<br />
i nogle kommuner og skoler<br />
Tabel 4: Skolemadskarakteristika 2000-2010<br />
Udvalgte 36 skoler – projekt fra<br />
Fødevareministeriet<br />
Bespisningsprojekter – 2 skoler med direkte<br />
elevinvolvering<br />
Varmt eller koldt måltid<br />
Overvejende udportioneret<br />
Anbefalingerne fra Fødevarestyrelsen skal<br />
overholdes – se DP1 og DP3 afsnit 3.<br />
Næring skal give <strong>læring</strong><br />
De gratis tilbud i de 38/36 skoler har imidlertid primært været en tilbagevenden til bespisningstilbuddene<br />
fra tidligere med mad leveret udefra til skolerne i <strong>for</strong>m af kold eller varm mad, i de fleste tilfælde udportioneret<br />
på <strong>for</strong>hånd. Kun på to skoler har elever været involveret i måltidstilberedning. Og kun et sted har<br />
der været tale om del af egentlig undervisningsindhold. Endelig har eleverne ikke været medindraget i<br />
større grad i beslutninger om konkrete tilbud.<br />
I udbudsmaterialet var det en betingelse, at <strong>skolemad</strong>en blev knyttet til undervisning, så tilbuddet om<br />
gratis mad kunne få karakter af sundhedspædagogisk projekt, ligesom det kunne findes i en række af<br />
projekter fra 1980’erne og 1990’erne, se tabel 1. Disse eksempler på enkeltstående projekter kunne ses<br />
som mønsterprojekter, der fokuserede på mad og sundhed under <strong>for</strong>skellige vilkår og <strong>for</strong>udsætninger.<br />
Forebyggelseskommissionen har også i 2009 en bemærkning om, at madordninger, der involverede eleverne,<br />
var mere vellykkede, uden det dog blev dokumenteret (2009). Maden kan med andre ord være del af<br />
skolens curriculum og også indgå som dele af flere <strong>for</strong>skellige fag (næsten alle) og i tværfaglige projekter, se<br />
videre i afsnit 4. Selve <strong>skolemad</strong>en kan naturligvis også være del af en mere bevidst og eksplicit <strong>læring</strong>sdel<br />
af skoledagen med smagsbedømmelser, er<strong>næring</strong>s- og sundhedsvurderinger, diskussioner af frokostmåltidsmenuer<br />
m.m. Hvilken maddannelse, der er kommet eller kommer ud af de gratis <strong>skolemad</strong>sprojekter,<br />
er ikke til at bedømme endnu. Skolemaden har haft en betydning, det beskrives og diskuteres i de efterfølgende<br />
afsnit. Her skal blot gives en kort præsentation af de fire udvalgte skoler. De fire skoler var tre<br />
folkeskoler og en privatskole, generelle in<strong>for</strong>mationer om skolerne fremgår af nedenstående tabel.<br />
26