giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
lovgivning og tiltag en nødvendig del af skoledagen. Folkeskoleloven og skolens læseplaner siger imidlertid<br />
ikke noget om spisepausen som vilkår i dagligdagen i skolen eller som del af undervisningen. Indirekte kan<br />
<strong>for</strong>måls<strong>for</strong>muleringerne i folkeskoleloven godt lægges ned over spisepausen, som det ses af uddraget<br />
neden<strong>for</strong>:<br />
§1. […] i samarbejde med <strong>for</strong>ældrene give eleverne kundskaber og færdigheder,[…] lyst til at<br />
lære mere, gøre dem <strong>for</strong>trolige med dansk kultur og historie, <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> andre lande og<br />
kulturer, bidrage til deres <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> menneskets samspil med naturen og fremme den<br />
enkelte elevs alsidige udvikling.<br />
Stk. 2. […] udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer <strong>for</strong> oplevelse, <strong>for</strong>dybelse og virkelyst,<br />
så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund <strong>for</strong><br />
at tage stilling og handle.<br />
Stk. 3. […] <strong>for</strong>berede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund<br />
med frihed og folkestyre. Skolens virke skal der<strong>for</strong> være præget af åndsfrihed, ligeværd og<br />
demokrati.<br />
Skolemaden eller maden i skolen kan give eleverne kundskaber og færdigheder og gøre dem <strong>for</strong>trolige med<br />
kultur/kulturer. Bruges maden som involvering af elever i valg, tilberedning, vurdering m.m., kan <strong>skolemad</strong>en<br />
give muligheder <strong>for</strong> at udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer <strong>for</strong> oplevelse, <strong>for</strong>dybelse etc. Og<br />
endelig kan den <strong>for</strong>berede eleverne på deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter. Det sidste kan ske<br />
overalt i skolens hverdag og bør være del af medborgerdannelsen til og i et demokratisk samfund, hvor<br />
maden og fødevarerne både er del af livsvilkårene og af den enkeltes livsstil. Skolemaden og spisepausen<br />
kan således være del af en <strong>for</strong>ståelse af madkultur og historie, <strong>næring</strong>svurdering og miljøundervisning. Der<br />
er en lang række af muligheder, men naturligvis også begrænsninger i <strong>for</strong>hold til den enkeltes skoles<br />
prioriteringer og ressourcer.<br />
Skolens rum, dens fysiske omgivelser og de materialiteter, der findes der, er del af de vilkår og omstændigheder,<br />
skolen tilbyder eleverne. Det bliver en del af den måde, eleverne oplever at gå og være i skolen.<br />
Rammerne bliver sat om dem. Disse rammer er i høj grad influeret af en række af de <strong>for</strong>hold, der er sat i<br />
figuren, af institutionelle <strong>for</strong>hold, økonomi, beslutninger (fx om der skal indkøbes pc’er eller laves produktionskøkken).<br />
Rumlige <strong>for</strong>hold er afgørende <strong>for</strong> de ovennævnte muligheder <strong>for</strong> at lave madprojekter, og<br />
lokaliterne kan være bedre eller dårligere i <strong>for</strong>hold til måltidssamvær og spisepause. Prioriteringer ligger<br />
såvel hos ledelse som skole- og kommunalbestyrelse, den sidste med størst vægt.<br />
2.3 Skolemadsordninger og organisering af <strong>skolemad</strong>sordninger<br />
Skolemadsordninger kan, som det allerede fremgår af den første del af dette afsnit, være tænkt med<br />
<strong>for</strong>skelligt politisk perspektiv samt sundhedsmæssigt og pædagogisk sigte. Generelt er der to helt<br />
<strong>for</strong>skellige modeller <strong>for</strong> <strong>skolemad</strong>sordning: Den ene er en produktion af mad i et offentligt eller privat<br />
køkken med henblik på bespisning af elever. Den anden ordning er en aktiv involvering af elever gennem<br />
deltagelse i beslutninger og produktion. En del ordninger henter elementer fra begge modeller, der rækker<br />
23