giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2. Konteksten <strong>for</strong> <strong>skolemad</strong>sordninger<br />
For at indkredse konteksten <strong>for</strong> <strong>skolemad</strong>sordninger vil vi i en model 2 skitsere, hvordan mad i skolen kan<br />
analyseres og <strong>for</strong>stås. Skolemaden kan isoleret ses som et <strong>for</strong>hold mellem skolen, dens ledelse, personale<br />
og eleverne og bagved dem deres <strong>for</strong>ældre. Skolemaden og spisepausen bidrager til elevernes maddannelse,<br />
positivt såvel som negativt. Der kan således tilføjes de aspekter, som evalueringsprojektet her tager fat<br />
på, nemlig betydningen af <strong>skolemad</strong>en <strong>for</strong> trivsel, <strong>læring</strong>smiljø og udvikling af viden og kompetence, og her<br />
kommer rammerne og selve <strong>læring</strong>srummet ind i den samlede kontekst, som maden indgår i.<br />
Figur 3: Den didaktiske trekant<br />
Skolemaden er dog ikke udelukkende et <strong>for</strong>hold mellem aktørerne i skolen, men må også ses i lyset af den<br />
geografiske og sociokulturelle kontekst og sættes ind i en historisk ramme, hvor <strong>for</strong>tid, nutid og fremtid er i<br />
spil. Den historiske <strong>for</strong>ståelse og praksis omkring spisepause og <strong>skolemad</strong> i Danmark ligger som et betydningslag<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>ståelsen i dag. Ligesom herskende diskurser, eksterne interessenter, involverede institutioner,<br />
beslutninger, fx politiske og økonomiske, kommer ind over <strong>skolemad</strong>en, og dermed kommer modellen<br />
til at blive indlejret i en række ekstra lag, som det ses i efterfølgende figur 4<br />
Der er <strong>for</strong>skellige realiteter, som kan løftes frem i projektet. Den politiske og intenderede realitet har været,<br />
at børn og unge i en kort periode fik et gratis måltid, der så ville have betydning <strong>for</strong> deres trivsel og<br />
ind<strong>læring</strong>, samt at den mulige realitet ville være, at der efterfølgende kunne skabes grobund <strong>for</strong>, at skolemåltiderne<br />
ville <strong>for</strong>tsætte som et betalingstilbud. Samtidig var intentionen i projektudbuddet også, at<br />
<strong>skolemad</strong>en skulle kædes sammen med undervisningen. Den erfarede og observerede realitet på de fire<br />
2 Modellen er udviklet af Frede V. Nielsen i <strong>for</strong>hold til musikundervisning i skolen, men er her tillempet til <strong>skolemad</strong>.<br />
18