giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bilag<br />
Bilag 1: DPU projekt beskrivelse<br />
Formål:<br />
Formålet med denne del af arbejdet er at undersøge, om <strong>skolemad</strong> har en betydning <strong>for</strong> <strong>læring</strong>, trivsel og<br />
<strong>læring</strong>smiljø. Delprojektet undersøger om disse kan bidrage til elevernes handlekompetence når det gælder<br />
<strong>læring</strong> og erfaringer i <strong>for</strong>hold til mad, sundhed og socialt samvær. Derudover undersøges hvilke holdninger<br />
og præferencer elever på <strong>for</strong>skellige alderstrin samt lærere har til <strong>for</strong>skellige ordninger og koncepter.<br />
Undersøgelsen drejer sig om undersøgelse af trivselsfaktorer og <strong>læring</strong>smiljø i relation til Skolemåltidstilbuddene<br />
og om disses betydning i bred <strong>for</strong>stand <strong>for</strong> <strong>læring</strong> og kompetenceudvikling. I undersøgelsen<br />
indkredses således hvilken betydning spisemiljø, tid og sted har <strong>for</strong> undervisning og <strong>læring</strong> i bred <strong>for</strong>stand<br />
samt <strong>for</strong> den enkelte elev.<br />
Denne undersøgelse af trivsel og <strong>læring</strong>smiljø vil fokusere på at indkredse og identificere hvilke elementer,<br />
der har særlig betydning <strong>for</strong>, at der er en positiv oplevelse og korrelation mellem <strong>skolemad</strong>en og <strong>læring</strong>smiljøet.<br />
Hvad betyder det, hvor man sidder, hvem man er sammen med, hvilken tid på dagen, det er, og<br />
hvor længe (Morrison, 1998, Halling et al. 1990, Benn, 1996). Det drejer sig med andre ord om parametre<br />
som tid, sted og madtilbud. Hele betydningen af institutionaliseringen af måltidet vil blive belyst, aspekter<br />
som kontrol, autonomi og sundhedsfremme. Ligesom mere bløde parametre <strong>for</strong> trivsel som det sociale<br />
fællesskab og miljø og indflydelsen på eget skoleliv (participation, selvbestemmelse og medbestemmelse)<br />
er andre væsentlige indikatorer, der medtages i undersøgelsen, som i tidligere undersøgelser af sundhedsopfattelser<br />
og social kapital har vist sig at have betydning (Reid et al. 2008; Jensen & Jensen, 2005).<br />
Madens betydning <strong>for</strong> <strong>læring</strong>sdimensionen vil primært blive belyst i interviews af lærere gennem lærerobservationer,<br />
og også elevernes egne vurderinger af samspillet mad og <strong>læring</strong> vil blive gjort til genstand i<br />
interviewundersøgelserne. Læringsmiljøet anskues i den sammenhæng som et fælles ansvar og samspil<br />
mellem elever og lærer, trivslen bliver dermed både et kompetenceelement og en del af den sociale interaktion<br />
og mestring på madområdet, som madtilbuddene kan virke mere eller mindre fremmende <strong>for</strong>.<br />
Mestring vil blive vurderet i <strong>for</strong>hold til Antonovsky’s ’sense of coherence’ og dens parametre i <strong>for</strong>m af<br />
begribelighed, håndterbarhed og meningsfuldhed.<br />
Holdninger og præferencer i <strong>for</strong>hold til fødevarer og måltidstiltag vil dels afdækkes gennem smagsbedømmelsesskemaerne<br />
og fulgt op i fokusgruppeinterviewet. Der vil i den videre bearbejdning af resultaterne fra<br />
de 4 skoler afdækkes årsager og sammenhænge <strong>for</strong> hvilke ordninger og koncepter, der er relevante i <strong>for</strong>hold<br />
til <strong>for</strong>skellige aldersgrupper og skoler. Her vurderes på fødevareniveau, og hele måltidskonceptet,<br />
hvordan opfatter eleverne madtilbuddet, udgør det en sammensætning, der opfylder begrebet ’food <strong>for</strong><br />
me’ (Lewin, K, 1953) og hvad skal der til <strong>for</strong> at det samtidig i både er<strong>næring</strong>smæssig og sociokulturel <strong>for</strong>stand<br />
bliver til ’proper meals’ (Douglas, 1979; Murcott, 1983).<br />
Metode:<br />
Undersøgelsen omfatter trivselsfaktorer, <strong>læring</strong>smiljø, viden og kompetence i bred <strong>for</strong>stand på 4 udvalgte<br />
skoler, (skolebeskrivelser i bilag 1). Skolerne er <strong>for</strong>skellige med hensyn til <strong>skolemad</strong>sordninger, størrelse og<br />
geografisk placering.<br />
118