giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
giver skolemad næring for læring? - Projekt EVIUS - Aalborg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Elevernes præferencer, når det gælder <strong>skolemad</strong>sordninger<br />
De temaer, som kunne udledes af elevernes udsagn om mad og <strong>skolemad</strong> (jf. kap. 3.3.), er: Sundhed, kvalitet,<br />
smag, udseende og mæthed. Desuden omhandler udsagnene sammenligninger af maden i madpakken<br />
og i <strong>skolemad</strong>sordningen. Madens mange sider gør, at individer og institutioner kontinuerligt bliver stillet<br />
over <strong>for</strong> valg og præferencer. Neden<strong>for</strong> sættes der fokus på seks <strong>for</strong>skellige kategorier af valg, som har<br />
varet på spil i analysen af casestudierne: Nydelse versus sundhed, inklusion versus eksklusion, nyhed versus<br />
tradition, økonomi versus sundhed, omsorg versus bekvemmelighed samt frihed versus kontrol.<br />
Nydelse versus sundhed<br />
Nydelse og sundhed figurerer i elevernes udsagn ofte som hinandens modsætning, hvilket der gives eksempel<br />
på i følgende udsagn, hvor eleverne positionerer sig på en skala fra, at smagen er vigtigst til, at sundheden<br />
er vigtigst. Der tegner sig også en mellemposition, hvor man vurderer, at det kan lade sig gøre at få<br />
både smag og sundhed.<br />
”Dreng: … selvfølgelig skal det være sundt, ikke, men jeg vil stadig sætte smagen i første<br />
række ved sådan noget <strong>skolemad</strong>.”<br />
Pige: Ja, jeg synes helt klart, der skal være mere fokus på, hvad der er sundt<br />
Dreng: Men det skal stadig smage godt<br />
Pige: Ja ja, men det kan det også.” (Fokus. 9. kl. FF Skole)<br />
Til kategorien nydelse versus sundhed hører udsagn, der omhandler, at <strong>skolemad</strong> vælges til og fra, <strong>for</strong>di det<br />
er, eller ikke er, ’mad <strong>for</strong> mig’. Rissalaten, som serveredes på DD Skole, omtales som ’mad <strong>for</strong> mig’ af nogle<br />
elever, men ikke af alle.<br />
”Der var noget, … som der stort set ikke var nogen, der kunne lide. Det var sådan noget ris<br />
med … , det var sådan nogen, der var stegt på panden. Det er selvfølgelig også deres måde<br />
at lave det på, men det smagte bare sådan mærkeligt.” (Pige. 8. kl. DD Skole)<br />
”Så kunne jeg også godt lide sådan noget, der hedder rissalat, med noget kylling og noget ris.<br />
Det, synes jeg, smagte rigtig godt.” (Dreng. 5. kl. DD Skole)<br />
Inklusion versus eksklusion<br />
Når kvaliteten ikke er i orden, når maden opleves som ulækker, leder det til, at maden kasseres. Flere elementer<br />
har betydning <strong>for</strong> eller sammenhæng med kvalitet: de enkelte fødevarer, måden hvorpå de sammensættes,<br />
behandles og tilberedes og særligt vigtigt er også pakningen/emballagen og opbevaringen af<br />
<strong>skolemad</strong>en.<br />
”Ja, og det er jo også der<strong>for</strong>, jeg er så ærgerlig over, at maden ikke er af bedre kvalitet, *…+,<br />
<strong>for</strong>di der er mange af dem, de kigger på maden og smider det ud.” (Lærer. 8. kl. CC Skole)<br />
En almindelig observation fra spisepauserne og en gennemgående beskrivelse af disse fra lærere og elever<br />
peger dog på, at den mest almindelige reaktion ikke er, at eleverne smider hele madpakken ud, men at de<br />
piller de dele af <strong>skolemad</strong>en ud, som de ikke kan lide. Det kan fx handle om tomaterne eller osten i en<br />
sandwich, eller om risen i en rissalat.<br />
102