Gamle Carlsberg - et stykke bryggerihistorie.pdf - Visit Carlsberg
Gamle Carlsberg - et stykke bryggerihistorie.pdf - Visit Carlsberg
Gamle Carlsberg - et stykke bryggerihistorie.pdf - Visit Carlsberg
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong><br />
- <strong>et</strong> <strong>stykke</strong> <strong>bryggerihistorie</strong><br />
Copyright: <strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 1<br />
Side 1 af 17.
<strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>s historie<br />
<strong>Carlsberg</strong>s fødselsdag er den 10. november<br />
1847. På denne dag bryggede grundlæggeren,<br />
J. C. Jacobsen, d<strong>et</strong> første bajerske øl på sit nye<br />
bryggeri i Valby uden for d<strong>et</strong> gamle Køben-<br />
havns volde.<br />
Men for rigtig at forstå baggrunden for bryg-<br />
geri<strong>et</strong>s historie må vi længere tilbage i tiden -<br />
helt tilbage til slutningen af 1700 - tall<strong>et</strong>.<br />
Fæstebondesøn i Vendsyssel<br />
J. C. Jacobsens far, Christen Jacobsen, blev født<br />
i 1773 af <strong>et</strong> fæstebondepar, der var stavnsbund-<br />
ne til gården Nørkjær i Vendsyssel.<br />
Vi lærer normalt, at stavnsbånd<strong>et</strong> blev ophæ-<br />
v<strong>et</strong> i 1788, men d<strong>et</strong> gjaldt kun for børn under 14<br />
og voksne over 36 år. For alle mellem 15 - 35 år<br />
blev stavnsbånd<strong>et</strong> forlæng<strong>et</strong> til 1. januar 1800.<br />
Den uheldige Christen Jacobsen, der var 15<br />
år i 1788, måtte derfor vente hele 12 år, før han<br />
kunne flytte fra Jylland til København.<br />
Bryggergården i Brolæggerstræde huser i dag<br />
Ny <strong>Carlsberg</strong>fond<strong>et</strong>.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
Bryggeri<strong>et</strong> i København<br />
I 1801 blev Christen bryggerknægt på Kongens<br />
Bryghus ved Københavns havn. Han indgik æg-<br />
teskab i 1810, og på den »kongelige bevilling«<br />
står der, at han nu er avancer<strong>et</strong> til brygger-<br />
svend.<br />
Ægteparr<strong>et</strong> finder en lejlighed på hjørn<strong>et</strong> af<br />
Knabrostræde og Brolæggerstræde, der var <strong>et</strong><br />
kvarter med mange små bryggerier. År<strong>et</strong> efter,<br />
den 2. september 1811, får de deres eneste barn,<br />
Jacob Christian Jacobsen. På dåbsattesten kal-<br />
der Christen Jacobsen sig nu lejebrygger. D<strong>et</strong><br />
b<strong>et</strong>yder, at han driver <strong>et</strong> lej<strong>et</strong> bryggeri.<br />
I 1823 køber Christen Jacobsen en aktie på<br />
1500 rigsdaler i sin tidligere arbejdsplads, Kon-<br />
gens Bryghus, og da bryggergården i Brolæg-<br />
gerstræde i 1826 kommer på auktion, køber<br />
han ejendommen samt en nabogrund for i alt<br />
33.195 rigsdaler. Han havde med andre ord<br />
saml<strong>et</strong> sig en mindre formue efter 25 år inden<br />
for bryggerfag<strong>et</strong> i København.<br />
Samme år fik han »borgerskab« som brygger<br />
og valgtes som den ene af Kongens Bryghus'<br />
tre direktører.<br />
Fæstebondesønnen fra Vendsyssel havde<br />
gjort en flot karriere i Hovedstaden.<br />
Bag byens volde<br />
Omkring år 1800 var der godt og vel 100 bryg-<br />
gerier inden for Københavns volde. De blev alle<br />
drev<strong>et</strong> som små håndværksvirksomheder og<br />
fremstillede en slags hvidtøl, der var en overgær<strong>et</strong><br />
øltype, som var relativt nem at fremstille.<br />
Husholdningsøll<strong>et</strong>, som d<strong>et</strong> kaldtes, var ikke<br />
meg<strong>et</strong> bedre end d<strong>et</strong> øl, der var blev<strong>et</strong> fremstil-<br />
l<strong>et</strong> i mange hundrede år rundt omkring i bøn-<br />
dergårdenes bryggerser. Øll<strong>et</strong> var tyndt, og der<br />
blev tit drukk<strong>et</strong> godt med brændevin for at øge<br />
styrken.<br />
Datidens store brændevinsforbrug kan ses af<br />
antall<strong>et</strong> af brænderier, der i år 1800 lå på tre<br />
hundrede.<br />
2
Køer på første sal<br />
Resterne fra øl- og brændevinsproduktionen,<br />
»mask« og »bærme«, blev brugt som kreatur-<br />
foder. Virksomhederne havde derfor tit indr<strong>et</strong>-<br />
t<strong>et</strong> stalde til husdyr - især malkekøer! D<strong>et</strong> var<br />
barske forhold, man levede under i d<strong>et</strong> gamle<br />
København. Bag voldene var pladsforholdene<br />
elendige, vand<strong>et</strong> foruren<strong>et</strong>, og byen stank af<br />
skidt og møg. Tænk bare på gødning og ajle<br />
(urin) fra alle dyrene.<br />
Forfatteren Hans Hartvig Seedorff fortæller,<br />
at dyrene »fandtes indkvarterede... under de<br />
uheldigste Forhold, thi der gaves næppe en<br />
Finkelfabrik så liden og ussel, at den jo ikke<br />
havde Køer, og selv inde i Hjert<strong>et</strong> af Byen fri-<br />
stede disse elendige Skabninger Liv<strong>et</strong>. Fra de<br />
mørkeste Kroge af den tætbepakkede By lød<br />
den sørgmodige Brølen fra de Fængsler i Bag-<br />
gårde, på 1. Sale eller i halvt underjordiske<br />
Kældre, hvor de stakkels Dyr stundom var stu-<br />
v<strong>et</strong> så tæt sammen, at d<strong>et</strong> var umuligt for dem<br />
at lægge sig ned i d<strong>et</strong> snævre Rum«.<br />
Befolkningstal og husdyrbestand indenfor Køben-<br />
havns volde, 1801-1845. (1)<br />
Brændevinsbrænderi i København. Til højre i billed<strong>et</strong>, h vor halmen stikker ud, lå stalden.<br />
(Københavns Bymuseums Arkiv).<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
Folke-<br />
mængde<br />
Almisse-<br />
lemmer<br />
1801 1810 1845<br />
100.975 120.819 126.787<br />
1806 1840<br />
5.603 4.075<br />
Heste 2.500 2.777<br />
1801 1838 1845<br />
Køer 2.000 1.435 1.477<br />
Svin 739<br />
Natterenovation<br />
i læs<br />
å 4 tønder<br />
22.000 24.000<br />
3
J. C. Jacobsen og d<strong>et</strong> bayerske øl<br />
Christen Jacobsen afgik ved døden i 1835, og<br />
sønnen måtte overtage driften af bryggergår-<br />
den i Brolæggerstræde som bestyrer for sin<br />
mor.<br />
Christen Jacobsen var en god læremester for<br />
sin søn. Han lærte ikke bare sin søn at brygge øl,<br />
men tog ham også med til natur-<br />
videnskabelige forelæsninger. For at brygge or-<br />
dentligt øl måtte man vide mere om de biologi-<br />
ske og kemiske processer, der er grundlag<strong>et</strong><br />
for ølproduktionen.<br />
J. C. Jacobsen fortæller, at han efter sin fars<br />
tilskyndelse begyndte i sit »17de Aar at høre<br />
H.C. Ørsteds populaire Forelæsninger over Che-<br />
mi, og da den Polytechniske Læreanstalt kort<br />
efter blev opr<strong>et</strong>t<strong>et</strong>, indhentede jeg der gode<br />
Forkundskaber i Physik og Chemi; men d<strong>et</strong>te<br />
Studium blev uheldigvis snart afbrudt, da min<br />
Faders Sygelighed nødte mig til at offre d<strong>et</strong> me-<br />
ste af min Tid til den practiske Virksomhed i<br />
Bryggeri<strong>et</strong>...«.<br />
Hos vinhandler Waage-P<strong>et</strong>ersen i Store<br />
Strandstræde smagte J. C. Jacobsen for første<br />
gang tysk importer<strong>et</strong> Hamburg-øl i 1835. Mød<strong>et</strong><br />
med d<strong>et</strong> tyske øl blev til en forelskelse, der sat-<br />
te gang i en omfattende rejse- og forsøgsaktivi-<br />
t<strong>et</strong>. Først i Nordtyskland og senere i Bayern<br />
lærte J. C. Jacobsen sig produktionsm<strong>et</strong>oden;<br />
hjemme mellem hver rejse forsøgte han sig<br />
med d<strong>et</strong> undergærede øl i mindre anlæg, som<br />
bl.a. indbefattede moderens vaskekedel.<br />
En hatteæske med <strong>et</strong> mærkeligt<br />
indhold<br />
D<strong>et</strong> undergærede bajerske øl adskilte sig fra<br />
d<strong>et</strong> danske overgærede husholdningsøl ved en<br />
anden slags gær, som krævede en længere og<br />
køligere gæring, samt en langvarig og kold ef-<br />
tergæring. D<strong>et</strong> bajerske øl havde en karakteri-<br />
stisk vinøs smag og en stor holdbarhed.<br />
Gæren hentede J. C. Jacobsen hjem i diligen-<br />
ce fra Miinchen i 1845. Den levende gær opbe-<br />
varede han i en blikdåse, der var anbragt i en<br />
hatteæske. Når diligencen gjorde holdt, og he-<br />
stene skulle vandes, benyttede J. C. Jacobsen<br />
lejligheden til at køle sin gær under vandpo-<br />
sten.<br />
Samme år lod han to kældre udgrave i Kø-<br />
benhavns vold - med de militære myndighe-<br />
ders tilladelse.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
<strong>Carlsberg</strong> i Valby<br />
I 1846 ansøgte J. C. Jacobsen Kongen og de mi-<br />
litære myndigheder om særlig tilladelse til at<br />
flytte uden for Københavns volde for at opføre<br />
<strong>et</strong> nyt bryggeri på Valby Bakke. J. C. Jacobsen<br />
fik tilladelsen, og bryggeri<strong>et</strong> fik navn<strong>et</strong> Carls-<br />
berg af »Carl« (J. C. Jacobsens 5-årige søn) og<br />
»bjerg« (Valby Bakke). Den 10. november 1847<br />
blev den første brygning for<strong>et</strong>ag<strong>et</strong> og denne dato<br />
b<strong>et</strong>egnes som <strong>Carlsberg</strong>s "fødselsdag".<br />
Produktionen var d<strong>et</strong> første år (1847/48) 3500 hl<br />
(350.000 l), og der beskæftigedes d<strong>et</strong> år 10<br />
mennesker, der hovedsagelig bestod af arbejdsløse<br />
»jernbanebørster«, der havde arbejd<strong>et</strong> med den<br />
gennemgravning af Valby Bakke, der skulle give<br />
plads til jernbanen København-Roskilde.<br />
Teknologi og forskning<br />
<strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> gennemgik en lang række for-<br />
andringer fra 1847 til J. C. Jacobsens død i 1887.<br />
Mange bygninger blev føj<strong>et</strong> til d<strong>et</strong> oprindelige<br />
anlæg. Produktionsmiljø<strong>et</strong> blev forbedr<strong>et</strong> flere<br />
gange i takt med den teknologiske udvikling.<br />
J. C Jacobsen, 1846.<br />
4
J.C. Jacobsen havde lært i udland<strong>et</strong>, at hvis man<br />
benyttede mekanisk kraft, kunne øl produceres<br />
»industrielt«, dvs. i større bryggerianlæg, end<br />
d<strong>et</strong> var kendt i Danmark. <strong>Carlsberg</strong> fik sin før-<br />
ste dampmaskine i 1847. Int<strong>et</strong> and<strong>et</strong> bryggeri i<br />
land<strong>et</strong> kendte da til dampkraft.<br />
Dampmaskinen...<br />
Dampmaskinen var den første kraftmaskine,<br />
der var uafhængig af vandløb og vindkraft. Den<br />
kom til at spille en afgørende rolle for mange<br />
industrierhverv og blev derfor selve symbol<strong>et</strong><br />
på den industrielle »revolution«. Indførelsen af<br />
dampkraft fik b<strong>et</strong>ydning både for industripro-<br />
dukternes pris og ensart<strong>et</strong>hed og for industri-<br />
arbejdernes arbejdsvilkår.<br />
Samspill<strong>et</strong> (eller modsætningen, som nogen<br />
vil sige) mellem menneske og maskine blev til<br />
en økonomisk og social faktor, der er <strong>et</strong> afgø-<br />
rende karaktertræk ved d<strong>et</strong> industrielle sam-<br />
fund.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
... og dens teknologiske følger<br />
D<strong>et</strong> ville være forkert, hvis vi begrænsede den<br />
teknologiske horisont til selve dampmaskinen.<br />
Dampkraften var ikke bare en afløsning for træ-<br />
demøllernes blinde heste og for vand- og vind-<br />
møllehjulene. I dampkraftens kølvand fulgte en<br />
lang række teknologiske fornyelser.<br />
På <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> havde dampmaskinerne<br />
ofte flere funktioner og var sine steder anbragt<br />
parvis. 2 stk. 20hk maskiner drev således en<br />
ventilator, der skulle sørge for luftstrømmen i<br />
malteri<strong>et</strong>; samtidig var de energikilde for mal-<br />
teri<strong>et</strong>s vandpumper, og endelig drev de korn-<br />
magasin<strong>et</strong>s transport af byg fra <strong>et</strong>age til <strong>et</strong>age i<br />
såkaldte bægerelevatorer.<br />
Nye funktioner kunne tilkobles eksisterende<br />
dampmaskiner ved hjælp af forlagsaksler og<br />
drivremme. Dampmaskinen i bryghus<strong>et</strong> drev<br />
maltmøllen og pumpesystem<strong>et</strong>.<br />
Dampmaskine på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>, 1879. Den<br />
første dampmaskine blev tag<strong>et</strong> i anvendelse på<br />
bryggeri<strong>et</strong> i 1847. Dampkraften blev brugt i langt<br />
højere grad på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> end på andre<br />
bryggerier i samtiden<br />
5
<strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>s produktion og salg i 1.000 hl gennem knap 50 år. (2)<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
.<br />
6
Emil Christian Hansen blev ansat på <strong>Carlsberg</strong>s Laboratorium i 1879. Hans forskning indenfor<br />
rendyrkning af ølgær kom til at revolutionere ølindustrien.<br />
Traditionelt blev blandingen af malt og vand<br />
omrørt af 4 mand ved hjælp af årelignende træ-<br />
redskaber; men i 1855 lod J. C. Jacobsen den<br />
manuelle proces afløse af en mekanisk »mæ-<br />
skemaskine«. Med denne maskine startede<br />
skifteholdsdriften på <strong>Carlsberg</strong>. »Man kunne<br />
nu gjøre to Bryg i Døgn<strong>et</strong>, <strong>et</strong> om Dagen og <strong>et</strong><br />
om Natten, mod tidligere kun e<strong>et</strong>, fordi man<br />
ikke havde Mandskab disponibelt til den ved<br />
Haandkraft foregaaende Mæskning«.(3)<br />
Andre eksempler på dampkraftens følg<strong>et</strong>ek-<br />
nologi er: Kogning ved overskudsdamp i spe-<br />
cielle kedler, spiring i kasser med luftstrøm,<br />
kuldemaskiner til køling af gæring og lagring,<br />
generatorer til elektrisk belysning <strong>et</strong>c.<br />
<strong>Carlsberg</strong>s kraftige vækst fra 1847-1897 skyl-<br />
des derfor ikke bare d<strong>et</strong> glimrende bajerske øl,<br />
men også J. C. Jacobsens evne til at udvikle <strong>et</strong><br />
konkurrencedygtigt »højteknologisk« industri-<br />
bryggeri på Valby Bakke<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
<strong>Carlsberg</strong>fond<strong>et</strong> og fremtiden<br />
Forskning og produktudvikling blev tidligt <strong>et</strong><br />
kend<strong>et</strong>egn for virksomheden<br />
I 1871 indr<strong>et</strong>tede J. C. Jacobsen <strong>et</strong> driftslabo-<br />
ratorium i <strong>Carlsberg</strong> Bryghus. Allerede 4 år se-<br />
nere opr<strong>et</strong>tede bryggeren <strong>et</strong> forskningslabora-<br />
torium, der skulle arbejde med d<strong>et</strong> fysiologiske<br />
og kemiske grundlag for ølfremstillingen i<br />
samklang med den praktiske produktion<br />
I 1876 opr<strong>et</strong>tede J. C. Jacobsen <strong>Carlsberg</strong>fon-<br />
d<strong>et</strong>, der fremover skulle sikre vekselvirkningen<br />
mellem grundforskning og målforskning. I 1888<br />
blev <strong>Carlsberg</strong>fond<strong>et</strong> ejer af <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>. I<br />
dag, <strong>et</strong> århundrede senere, sikrer <strong>Carlsberg</strong>fond<strong>et</strong>s<br />
b<strong>et</strong>ydelige aktieandel i <strong>Carlsberg</strong> A/S<br />
Bryggeriernes kontinuit<strong>et</strong>.<br />
7
En arbejder fortæller<br />
Bryggeriarbejder Andreas Olsen fortæller om<br />
forholdene på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> ved århundre-<br />
deskift<strong>et</strong>.<br />
Andreas Olsen, som blev ansat på<br />
<strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> i 1897.<br />
Antall<strong>et</strong> af arbejdere beskæftig<strong>et</strong> på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong><br />
frem til Andreas Olsens ansættelse i 1897. (4)<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
»Jeg kom en sommerdag i 1897 til <strong>Gamle</strong> Carls-<br />
berg for at søge arbejde. Her kom jeg til at tale<br />
med overinspektør Koefoed. Han var en meg<strong>et</strong><br />
pæn mand at tale med, og han sagde, at man<br />
havde brug for folk, og da <strong>Carlsberg</strong> brugte<br />
store folk, kunne han godt bruge mig. Men så<br />
kom b<strong>et</strong>ingelserne: Om jeg havde vær<strong>et</strong> soldat?<br />
D<strong>et</strong> bejaede jeg; om jeg var forlov<strong>et</strong> eller gift?<br />
Jeg svarede: Ingen af delene. Gifte folk antog<br />
man ikke på månedsløn. <strong>Carlsberg</strong> skulle nok<br />
selv bestemme, når man giftede sig.<br />
Streng disciplin<br />
Der kan godt gå både 5 og 6 år, før De kan gifte<br />
Dem, og så er der meg<strong>et</strong> militærisk disciplin på<br />
<strong>Carlsberg</strong>, fortsatte overinspektøren. Jeg svare-<br />
de, at jeg havde vær<strong>et</strong> soldat, så jeg godt vidste,<br />
hvad disciplin var, og når andre kunne under-<br />
ordne sig, kunne jeg vel også.<br />
- Ja vi straffer jo ikke med vand og brød, ej<br />
heller med mørk arrest. Men De må ikke kom-<br />
me for sent hjem. De skal være i seng klokken 10<br />
(22), hvis De ikke får speciel tilladelse til at<br />
komme hjem kl. 12 (24). Hvis De kommer hjem<br />
efter den befalede tid, skal De henvende Dem til natassistenten,<br />
og så er der en mulkt* på 2 eller 5<br />
kroner til Valby Asyl. Hvis De forsøger at klatre<br />
over plankeværk<strong>et</strong>, er d<strong>et</strong> øjeblikkelig afsked«.<br />
*mulkt: bøde.<br />
8
§ 1.<br />
Bryggeri<strong>et</strong>s Folk skulle hver for sit Vedkommende<br />
uvægerlig r<strong>et</strong>te sig efter de af deres Foresatte givne Be-<br />
falinger. Troer Nogen sig forur<strong>et</strong>t<strong>et</strong>, har han at fremføre sin<br />
Klage for Direktøren.<br />
§ 2 .<br />
Enhver skal selv udføre d<strong>et</strong> Arbejde som er ham<br />
anvist og, ikke uden Tilladelse lade d<strong>et</strong> gjøre af nogen<br />
Anden. D<strong>et</strong> er enhver Mands Pligt at tage Del i hvilk<strong>et</strong>-<br />
somhelst forefaldende Arbejde, naar d<strong>et</strong> forlanges af ham.<br />
§ 3.<br />
For Arbejdstiden gjælder ingen bestemt Regel. Den er<br />
forskjellig efter de forskjellige Arbejder, men naar ingen anden<br />
Ordning er nødvendig, begynder den Kl. 6 Morgen og ender<br />
Kl. 7 Aften.<br />
§ 4.<br />
Ingen af Folkene maa forlade Bryggeri<strong>et</strong>s Grund uden<br />
Tilladelse. Dog er d<strong>et</strong> de gifte Folk tilladt at gaa hjem<br />
om Aftenen, naar Arbejd<strong>et</strong> eller Vagttjenesten ikke fordrer<br />
deres Nærværelse.<br />
§ 5 .<br />
De Folk som have Udgangstilladelse og som bo paa<br />
Bryggeri<strong>et</strong>, skulle være hjemme senest Kl. 12 Aften, med-<br />
mindre de have speciel Tilladelse til at blive ude efter<br />
den Tid.<br />
§ 6.<br />
Forsaavidt Arbeid<strong>et</strong> ikke for enkeltes Vedkommende<br />
nødvendiggjør en Forandring i Spis<strong>et</strong>iderne, ere disse<br />
saaledes: Frokost Kl.8-8½. Middag Kl. 12-1 og<br />
Vesperkost Kl. 4-4½ , som tilkjendegives ved Ringning.<br />
Maaltiderne maa kun holdes i Borgestuen. Naar Klokken<br />
har ring<strong>et</strong> fra Maaltid<strong>et</strong>, skal Enhver strax gaa til sit<br />
Arbejde.<br />
§ 7.<br />
Mad og Drikke maa Folkene lade sig bringe, da de<br />
ikke kunne forlade Bryggeri<strong>et</strong> for at spise eller hente Mad.<br />
De, der bringe dem Mad, maa ikke komme andre Steder<br />
end i Borgestuen, navnlig ikke i Folkekamrene, og skulle<br />
forlade Borgestuen, naar der ringes til Middag.<br />
§ 8.<br />
Ingen Tobaksrygning maa finde Sted under Arbejd<strong>et</strong><br />
og ingen Stegning eller Kogning maa for<strong>et</strong>ages i andre<br />
end de dertil anviste Lokaler.<br />
§ 9.<br />
Ingen maa komme med aabent Lys eller tændt Pibe<br />
eller Cigar i Kornmagasin<strong>et</strong>, paa Foderloft<strong>et</strong>, i Værkstederne for<br />
Træarbeide eller overhoved<strong>et</strong> paa de Steder, hvor der er<br />
mindste Brandfare tilstede, under Straf efter Brandanordningen.<br />
Den vagthavende Maskinist har Ansvar<strong>et</strong> for, at Vand-<br />
standen og Spændingen i Dampkjedlerne er i Orden.<br />
§ 10.<br />
Ingen maa forlange Drikkepenge af Nogensomhelst<br />
§ 11.<br />
Bryggeriernes Folk maa ikke modtage Besøg, medens de ere<br />
beskjeftigede ved deres Arbejde. Udenfor Arbejdstiden kunne de<br />
modtage Besøg i Borgestuen, men ikke paa Kamrene, og den,<br />
der har modtag<strong>et</strong> den Besøgende, er ansvarlig for, at denne<br />
ikke afstedkommer nogen Uorden. Efter Kl. 11 Aften maa ingen<br />
Fremmed opholde sig paa Bryggerierne.<br />
§ 12.<br />
Alle Uvedkommende er forbudt Adgang til Bryggeriernes<br />
Lokaler, og d<strong>et</strong> er Enhvers Pligt paa en høflig Maade at<br />
henvise til Kontor<strong>et</strong>.<br />
§ 13.<br />
Til at forr<strong>et</strong>te Søn- og Helligdags Vagt, skulle Folkene som<br />
hidindtil skiftes. De Vagthavende, hvis Navne anbringes i<br />
Borgestuen, maa ikke forlade Bryggeri<strong>et</strong>s Grund. Den hvis<br />
Navn staar øverst paa Listen b<strong>et</strong>ragtes som Formand for<br />
Vagten, og er ansvarlig for at ingen Uorden finder Sted.<br />
§ 14.<br />
For at opr<strong>et</strong>holde Orden og Renlighed paa Kamrene, skal<br />
En paa hvert Kammer skiftevis have Tilsyn dermed og er da<br />
ansvarlig. Navn<strong>et</strong> paa den Tilsynshavende anbringes i hvert<br />
Kammer.<br />
§ 15.<br />
Forseelser mod §§ 2, 5, 6, 7, 8, 1 1 , 12 & 14<br />
straffes med Bøder fra 50 Øre til 1 Krone. Overtrædelse af<br />
§§ 4 & 13 lige som ogsaa gjentagne Forseelser, Skjødesløshed<br />
eller Uorden, straffes med en højere Bøde. Bøderne dikteres af<br />
Direktøren og kunne tilbageholdes i Lønnen.<br />
§ 16.<br />
Ulydighed og Opsætsighed mod de Foresatte straffes<br />
med øjeblikkelig Afskedigelse. Den samme Straf vil i<br />
Reglen blive anvendt mod den eller dem, der gjøre sig<br />
skyldige i Drukkenskab, Slagsmaal eller Overtrædelse af §§ 9<br />
& 10. Løn udb<strong>et</strong>ales i saa Tilfælde indtil den Dag, paa<br />
hvilken den Paagjældende fratræder Tjenesten.<br />
§ 17.<br />
Bøderne tilfalde Valby Asyl, hvis Kasserer udsteder<br />
Bevis for Modtagelsen.<br />
§ 18.<br />
D<strong>et</strong>te Reglement opslaaes i Borgestuen til alle Ved-<br />
kommendes Efterr<strong>et</strong>ning. Naar der for<strong>et</strong>ages Forandringer<br />
deri, ville de blive bekjendtgjorte 16 Dage før Begyndelsen<br />
af den Maaned, hvormed de skulle træde i Kraft.<br />
Allerede i 1861 måtte J. C. Jacobsen indføre <strong>et</strong> reglement for de ansatte. D<strong>et</strong> var åbenbart nødvendigt at<br />
stramme disciplinen<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 9
Alle overtrædelser af reglement<strong>et</strong> blev omhyggeligt noter<strong>et</strong> i en bødebog.<br />
Uddrag<strong>et</strong> her er fra 1884-1885.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 10
Ungkarleboliger på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>. En væsentlig del af lønnen på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> bestod af kost<br />
og logi. I J. C. Jacobsens lev<strong>et</strong>id blev der kun ansat ungkarle på bryggeri<strong>et</strong>. Som d<strong>et</strong> fremgår af<br />
reglement<strong>et</strong> på side 9, gjaldt der også regler for de ansatte udenfor arbejdstiden.<br />
Den ny mand introduceres<br />
Andreas Olsen fortæller, at han, den første maj,<br />
blev godt modtag<strong>et</strong> af sine arbejdskammerater.<br />
Han »fik en spids« og blev vist ind i borgestu-<br />
en (opholdsrumm<strong>et</strong>), »og sikken <strong>et</strong> leben der<br />
var! Kuskene var komm<strong>et</strong> hjem fra byen og<br />
drøftede dagens begivenheder, og jeg skulle<br />
bydes velkommen«.<br />
Andreas Olsen var åbenbart en kraftigt byg-<br />
g<strong>et</strong>, stærk ung mand, så han blev anvendt i mal-<br />
teri<strong>et</strong>, hvor han skulle »kaste støb« eller »grave<br />
malt«. D<strong>et</strong> var <strong>et</strong> fysisk stærkt krævende arbej-<br />
de, der »brækkede ryggen« på adskillige arbej-<br />
dere. Nogle måtte bæres ud af malteri<strong>et</strong> med <strong>et</strong><br />
såkaldt »malt-hold«.<br />
Arbejdere på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> holder en lille ølpause,<br />
også kald<strong>et</strong> "svamp<strong>et</strong>id".<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 11
Pengeløn og naturalier<br />
Andreas Olsen fortæller videre om sine ansæt-<br />
telsesb<strong>et</strong>ingelser: »Begyndelseslønnen var da<br />
70 kroner pr. måned, som blev udb<strong>et</strong>alt i »guld-<br />
penge«, og der blev yd<strong>et</strong> »to potter (liter) øl<br />
dagligt«.<br />
»... Før jeg kunne blive ansat, skulle jeg til<br />
lægeundersøgelse... D<strong>et</strong> kostede 2 kroner,<br />
og dem skulle jeg selv b<strong>et</strong>ale. Nå, jeg blev antag<strong>et</strong><br />
og fik at vide, at jeg kunne komme 1. maj 1897<br />
klokken 12 middag.<br />
Men kom ikke i droske herud, d<strong>et</strong> ser så råt<br />
ud, og kom ikke med klædeskab eller kommo-<br />
de, for d<strong>et</strong> bliver gemt hen, da der er skabe på<br />
værelserne, indskød overinspektøren«.<br />
D<strong>et</strong> var svært for en daglejer at forsørge sin familie. Flere familiemedlemmer måtte tage arbejde.<br />
1870'ernes højkonjunktur forbedrede dog lønarbejdernes situation.(5)<br />
Den »faste« arbejder på <strong>Carlsberg</strong> tjente penge nok til at dække en families udgiftsbudg<strong>et</strong>. (6)<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 12
Brygger J. C. Jacobsen lønnede sine faste arbejdere godt. Deres løn lå i overkanten af gennemsnitt<strong>et</strong> for<br />
faglærte i København. Til gengæld blev daglejerne afregn<strong>et</strong> efter gældende tarif. (7 og 8)<br />
Bryggeriarbejderens kost<br />
»Jeg fik så at vide, hvordan jeg skulle sørge for<br />
egen husholdning: Der kom spækhøkerdrenge<br />
fire gange dagligt på bryggeri<strong>et</strong>, så vi kunne be-<br />
stille alt, hvad vi ønskede. Vi skulle b<strong>et</strong>ale ved<br />
månedens udgang.<br />
En kone kom om morgenen og lavede kaffe -<br />
med brød blev d<strong>et</strong> fire kroner om måneden.<br />
Der kom også koner med middagsmad, 40 øre<br />
portionen«.<br />
Tidligere udgjorde den daglige kost en del af<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
lønnen. Bryggeri<strong>et</strong>s køkkendagbog fortæller<br />
bl.a.:<br />
»Torsdag faaer Folkene Kaal eller Ærter med<br />
ituskaar<strong>et</strong> Kjød og Kartofler«.<br />
»Fredag faaer Folkene Brød, Velling, Bolle-<br />
melk - Til Velling bruges 5½ Pægel Byggryn.<br />
Til Bollemelk bruges 1 pund Meel, 12 Lod<br />
Smør, 10 Æg og Melk i-Sted<strong>et</strong>-for Vand. Til 9<br />
Personer«.<br />
»Lørdag fik Folkene »Ølogbrød og en Sild til<br />
hver Person og Kartofler«.<br />
13
Frem til 1861 stod bryggerens kone, Laura, for bespisningen af de ansatte. Derefter gik man over til at købe<br />
maden udefra, som beskrev<strong>et</strong> af Andreas Olsen. Opskriften stammer fra Laura Jacobsens kogebog, der<br />
hovedsagelig består af kartoffel-, grød- og klipfisker<strong>et</strong>ter.<br />
Næringsmidlernes andel af de samlede udgifter. Udgifterne til mad var tunge for de ufaglærte arbejdere i<br />
byerne. (9)<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 14
En festdag på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong><br />
Andreas Olsen fortæller:<br />
Den 10. november 1897 fejredes 50-års jubilæ-<br />
um på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>. »Der blev talt vidt og<br />
bredt om den store dag; den røde lagerbygning<br />
blev rydd<strong>et</strong> for alt, og der blev lagt gulv over<br />
d<strong>et</strong> hele af høvlede og pløjede brædder. Vindu-<br />
er og søjler blev smukt skjult med kulørt<br />
stof...«<br />
Klokken 10 om formiddagen forsamledes alle<br />
foran <strong>Carlsberg</strong> Laboratorium, hvor der blev<br />
holdt tale efter afsløringen af en statue af<br />
grundlægger J. C. Jacobsen. »Da d<strong>et</strong> var slut,<br />
skulle vi hen for at få dagens gratiale - en<br />
månedsløn - samt en stor bog om <strong>Carlsberg</strong>s<br />
historie til dato«.<br />
Klokken fire fulgte den store bespisning. An-<br />
dreas Olsen mener, at omkring 800 personer<br />
deltog. »Der var vistnok varmt til 1. rangklasse,<br />
og vi ganske almindelige nøjedes med koldt<br />
bord... Til hver kuvert var der en halv flaske<br />
rødvin, og så champagne for resten, så d<strong>et</strong> var<br />
hård kost. Men så blev der råbt på øl! D<strong>et</strong> ville<br />
ledelsen ikke gå med til lige straks, men tilsidst<br />
kom d<strong>et</strong>, og så var mål<strong>et</strong> fuldt«.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
»Tømmermænd«<br />
Andreas Olsen konstaterer, at resultat<strong>et</strong> blev<br />
nogle »slemme bøhmænd«. På trods af denne<br />
løsslupne feststemning, måtte flere bryggeriar-<br />
bejdere tænke på driften af bryggeri<strong>et</strong>, som<br />
snart skulle fortsætte: »Jeg for mit vedkommen-<br />
de ved ikke, hvordan d<strong>et</strong> gik til sidst, for jeg<br />
skulle i lagerkælderen kl. 12 nat og medvirke<br />
ved optagning af øl til næste dag, så da klokken<br />
var godt syv, gik jeg over og lagde mig. Jeg<br />
vågnede med en dundrende hovedpine... Og så<br />
meldte den grå hverdag sig igen«.<br />
Traditioner<br />
Fester og baller var <strong>et</strong> tilbagevendende fænomen<br />
på bryggeri<strong>et</strong>. Jubilar- og jubilæumsfest<br />
hver november og <strong>et</strong> par årlige baller.<br />
»Festerne kunne jeg godt lide, men ikke<br />
ballerne - herrerne skulle dér optræde i diplomat<br />
og med handsker, og damerne skulle have lange<br />
hvide handsker på«.<br />
Hver sommer holdtes en skovtur, en for de<br />
månedslønnede, og en for daglejerne.<br />
Baser<strong>et</strong> på en statistik over nogle københavnske maskinarbejderes årlige arbejdsdage har vi<br />
indlagt en trappe, der viser den almindelige arbejdstidsreduktion. Denne udvikling forstærkedes<br />
af en reduktion af d<strong>et</strong> daglige tim<strong>et</strong>al.(10)<br />
15
Patriarken på <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong> var J. C. Jacobsen, der på én gang var en slags familieoverhoved og<br />
direktør. På billed<strong>et</strong> fra 1885 er de ansatte opstill<strong>et</strong> efter rangorden, rundt om bryggeren.<br />
Mål<strong>et</strong> var først <strong>et</strong> sted i Københavns omegn,<br />
og transporten foregik med hestevogn, skib el-<br />
ler tog. Når frokosten var vel overstå<strong>et</strong>, kørte<br />
man videre til næste mål, mødtes med en heste-<br />
vogn fra bryggeri<strong>et</strong>, last<strong>et</strong> med øl, vand og is -<br />
<strong>et</strong> populært kør<strong>et</strong>øj - også for tilfældigt forbi-<br />
passerende, som kunne »svampe« med.<br />
»Inden starten fra <strong>Carlsberg</strong> kom fru Jacob-<br />
sens tjener ud med en stor kurv roser, så alle<br />
deltagerne fik en knaphulsblomst, før turen ud<br />
ad de støvede veje begyndte«.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007<br />
En patriarkalsk ledelsesform<br />
Bryggeriarbejder Andreas Olsens<br />
erindringer beskriver en arbejdsplads, der<br />
styredes efter »patriarkalske« principper. Denne<br />
ledelsesform afspejler grundlæggeren J. C.<br />
Jacobsens (1811 -1887) personlighed og d<strong>et</strong><br />
tidlige industrisamfunds b<strong>et</strong>ingelser.<br />
I 1897 var <strong>Carlsberg</strong> voks<strong>et</strong> til <strong>et</strong> stort<br />
bryggeri, der producerede 270.000 hl<br />
(27.000.000 l) bajersk øl om år<strong>et</strong> og<br />
beskæftigede 300 mennesker. D<strong>et</strong> er måske<br />
beskedne tal efter vor tids målestok, men<br />
faktisk ganske imponerende efter den tids<br />
standard.<br />
16
Anvendt litteratur:<br />
(1) Emil Hornemann, ”Om Reenligheden i Kjøbenhavn”. København 1847.<br />
(2) + (3) A. Fraenkel, <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>. ”Et Bidrag til dansk Industrihistorie og industriel<br />
+ (4) Udviklingshistorie”. København 1897., <strong>Carlsberg</strong>s Arkiv.<br />
(5) + (6) A. Fraenkel. Ibid., Jørgen Pedersen, ”Arbejdslønnen i Danmark”. Nordisk Forlag<br />
1930, ”Udgiftsprotokol for <strong>Gamle</strong> <strong>Carlsberg</strong>” (<strong>Carlsberg</strong>s Arkiv).<br />
(7) A. Fraenkel. Ibid., Jørgen P. Christensen, ”Lønudviklingen inden for dansk<br />
Håndværk og Industri 1870-1914”. Akademisk Forlag. København 1975.,<br />
Richard Willerslev, ” Københavnske Maskinarbejderes løn- og indkomstforhold<br />
1850-1914”. Aarhus 1958.<br />
(8) A. Fraenkel. Ibid., Jørgen P. Christensen. Ibid.., V, Falbe Hansen, ”Forandringer i<br />
Priserne og Arbejdsløshedens Historie her i Land<strong>et</strong>”. V. Thanning og Appels Boghandel.<br />
1869.<br />
(9) Svend Aage Hansen, ”Økonomisk Vækst i Danmark I, 1720-1914”.<br />
Akademisk Forlag. København 1976.<br />
(10) Richard Willerslev, se (7).<br />
.<br />
Copyright:<br />
<strong>Carlsberg</strong> Besøgscenter/Husbryggeri<strong>et</strong> Jacobsen 2007 17