Danske datterselskaber og miljøpraksis – en ... - Thyge M. Nielsen
Danske datterselskaber og miljøpraksis – en ... - Thyge M. Nielsen
Danske datterselskaber og miljøpraksis – en ... - Thyge M. Nielsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
- <strong>en</strong> analyse af danske TNC’er i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Specialeafhandling af <strong>Thyge</strong> M. Niels<strong>en</strong><br />
Vejleder: Lektor Stefan Anderberg<br />
Ge<strong>og</strong>rafisk Institut Køb<strong>en</strong>havns Universitet Oktober 2004
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> analyse af danske TNC’er i Arg<strong>en</strong>tina<br />
<strong>Thyge</strong> M. Niels<strong>en</strong><br />
Ge<strong>og</strong>rafisk Institut, Køb<strong>en</strong>havns Universitet<br />
Samm<strong>en</strong>fatning<br />
Samm<strong>en</strong>fatning<br />
Formålet med d<strong>en</strong>ne undersøgelse er at belyse, om danske transnationale selskaber (TNC’er)<br />
medvirker til at udbrede miljøh<strong>en</strong>syn <strong>og</strong> -forbedringer til ulande. Det er relevant, fordi flere<br />
forskere m<strong>en</strong>er, størstedel<strong>en</strong> af uland<strong>en</strong>es teknol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> miljømæssige udvikling i dag sker<br />
g<strong>en</strong>nem TNC’er.<br />
Dansk industris <strong>miljøpraksis</strong> analyseres g<strong>en</strong>nem et casestudie i Arg<strong>en</strong>tina. Arg<strong>en</strong>tina er<br />
hverk<strong>en</strong> et iland eller et uland i traditionel forstand. Med sit industripot<strong>en</strong>tiale er det d<strong>en</strong> ideelle<br />
repræs<strong>en</strong>tant for lande, der vil få alvorlige miljøproblemer, hvis ikke der foretages<br />
miljøforbedringer.<br />
Undersøgels<strong>en</strong> omfatter de <strong>en</strong>este tre danske produktionsvirksomheder i Arg<strong>en</strong>tina: Arla<br />
Foods Ingredi<strong>en</strong>ts, Chr. Hans<strong>en</strong> <strong>og</strong> Brødr<strong>en</strong>e Hartmann. Analys<strong>en</strong> er opdelt i tre trin. Først<br />
samm<strong>en</strong>lignes <strong>datterselskaber</strong>nes <strong>miljøpraksis</strong> med moderselskabernes miljøpolitik i Danmark,<br />
dernæst analyseres hvilke effekter, det har i Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> <strong>en</strong>delig analyseres hvilke faktorer, der<br />
hindrer udbredels<strong>en</strong> af et større miljøh<strong>en</strong>syn i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Konklusion<strong>en</strong> viser, at virksomhedernes miljøpolitik slår ig<strong>en</strong>nem i <strong>datterselskaber</strong>ne <strong>og</strong> i<br />
mange tilfælde er helt på højde med d<strong>en</strong> praksis, der findes på danske fabrikker. Dette har<br />
direkte påvirket miljøet i Arg<strong>en</strong>tina; m<strong>en</strong> der finder <strong>og</strong>så <strong>en</strong> m<strong>en</strong>talitetsforandring sted hos<br />
ansatte, nabovirksomheder, kunder <strong>og</strong> leverandører. D<strong>en</strong>ne påvirkning når d<strong>og</strong> kun ud til de<br />
kredse, der er i direkte berøring med de danske virksomheder.<br />
Arg<strong>en</strong>tinske virksomheder på størrelse med de danske TNC’er fører <strong>en</strong> miljøpolitik, der ligner<br />
d<strong>en</strong> danske. De talrige små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder har derimod udpræget dårlige<br />
miljøforhold. En g<strong>en</strong>erel ændring af disse forhold skal ikke forv<strong>en</strong>tes. Omfatt<strong>en</strong>de<br />
miljøforbedringer vil kun kunne slå ig<strong>en</strong>nem, hvis grundlægg<strong>en</strong>de politiske strukturer ændres.<br />
Rapport<strong>en</strong> findes i revideret spansk udgave.<br />
Nøgleord: Transnationale selskaber, ulande, miljøstandarder, Arg<strong>en</strong>tina, casestudie.<br />
I
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
II<br />
Danish affiliates and <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal conduct<br />
<strong>–</strong> An analysis of Danish TNCs in Arg<strong>en</strong>tina<br />
<strong>Thyge</strong> M. Niels<strong>en</strong><br />
Institute of Ge<strong>og</strong>raphy, University of Cop<strong>en</strong>hag<strong>en</strong><br />
Abstract<br />
This report analyses whether Danish Transnational Corporations (TNCs) spread <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal<br />
managem<strong>en</strong>t practices in developing countries. Several researchers believe that most<br />
technol<strong>og</strong>ical and <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal improvem<strong>en</strong>t in developing countries today occurs via TNCs.<br />
Danish industrial <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal practice is analysed using a case study involving Arg<strong>en</strong>tina.<br />
With its industrial pot<strong>en</strong>tial, Arg<strong>en</strong>tina is an ideal example of a country likely to incur severe<br />
<strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal problems.<br />
The investigation covers the three Danish companies with production in Arg<strong>en</strong>tina: Arla<br />
Foods Ingredi<strong>en</strong>ts, Chr. Hans<strong>en</strong>, and Brødr<strong>en</strong>e Hartmann. Analysis is in three parts.<br />
Environm<strong>en</strong>tal practices of the TNC affiliate are compared with policies of the par<strong>en</strong>t company,<br />
the pot<strong>en</strong>tial effects in Arg<strong>en</strong>tina are analysed and, finally, obstacles to communication of<br />
<strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal concerns in Arg<strong>en</strong>tina are examined.<br />
The study concludes that corporate <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal policies are implem<strong>en</strong>ted in the TNC<br />
affiliates, oft<strong>en</strong> at an equival<strong>en</strong>t level to Danish factories. The <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t in Arg<strong>en</strong>tina b<strong>en</strong>efits<br />
directly and stakeholders adopt new attitudes. This influ<strong>en</strong>ce is limited to stakeholders of the<br />
Danish affiliates.<br />
Arg<strong>en</strong>tinean companies of comparable size have similar <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal policies while<br />
<strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal conditions are poor for the many small and medium-sized companies. Pervasive<br />
improvem<strong>en</strong>t will require alteration of fundam<strong>en</strong>tal political structures.<br />
An edited version of the report is available in Spanish.<br />
Key words: Transnational Corporations, developing countries, <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal standards,<br />
Arg<strong>en</strong>tina, case study.
Forord<br />
Forord<br />
Indholdet i d<strong>en</strong>ne rapport udgør min specialeafhandling (speciale) i ge<strong>og</strong>rafi indleveret til<br />
Ge<strong>og</strong>rafisk Institut.<br />
Målgrupp<strong>en</strong> for specialet er d<strong>en</strong> danske industri <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tlighed; m<strong>en</strong> det er i lige så høj grad<br />
tank<strong>en</strong> at nå ud til d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske off<strong>en</strong>tlighed for på d<strong>en</strong>ne måde at udbrede k<strong>en</strong>dskabet til<br />
miljøforbedringer g<strong>en</strong>nem TNC’er. Det er mit håb, at d<strong>en</strong> vid<strong>en</strong>, dette arbejde repræs<strong>en</strong>terer, vil<br />
kunne bruges til at forbedre miljøet i Arg<strong>en</strong>tina. Det er derfor int<strong>en</strong>tion<strong>en</strong>, at specialet vil blive<br />
oversat til spansk efter aflevering <strong>og</strong> bedømmelse <strong>og</strong> vil blive tils<strong>en</strong>dt de involverede parter i<br />
Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> Danmark.<br />
Min interesse for emnet blev vakt af lektor Stefan Anderbergs (2003) artikel om TNC’ers<br />
pot<strong>en</strong>tielle bidrag til miljøforbedringer i ulande. Da jeg kort efter overværede et foredrag i<br />
Netværk for Latinamerikastudier (NETLA), hvor Brødr<strong>en</strong>e Hartmanns miljøinvesteringer i et<br />
r<strong>en</strong>sningsanlæg blev omtalt, begyndte idé<strong>en</strong> til mit speciale at forme sig.<br />
Jeg vil gerne takke de mange, der har hjulpet med oversættelse fra spansk <strong>og</strong> med interview.<br />
Også <strong>en</strong> stor tak til informanterne. Særligt vil jeg takke lic<strong>en</strong>tiat María Andrea Nardi for h<strong>en</strong>des<br />
store <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t <strong>og</strong> indsats, for tolkning <strong>og</strong> transskription.<br />
Feltarbejdet til d<strong>en</strong>ne rapport har været muligt med støtte fra Køb<strong>en</strong>havns Universitets<br />
Satsningsområde Miljø, Nord/Syd Rejsepulj<strong>en</strong> <strong>og</strong> Internationaliseringsstip<strong>en</strong>dium 2002. D<strong>en</strong><br />
øvrige støtte blev givet af Frederik <strong>og</strong> Emma Kraghs Mindelegat, Oticon Fond<strong>en</strong>, William<br />
Demant & Hustru Ida Emilies Fond, Konsul Axel Niels<strong>en</strong>s Mindelegat <strong>og</strong> Ernst Løfflers Legat.<br />
Ud<strong>en</strong> d<strong>en</strong>ne støtte ville det ikke have været muligt at samle så omfatt<strong>en</strong>de data, som tilfældet har<br />
været. En stor tak til ov<strong>en</strong>nævnte bidragsydere.<br />
Vedlagt specialet findes <strong>en</strong> CD-ROM med rapport<strong>en</strong> i digital version <strong>og</strong> alle relevante<br />
informationer e.g. billeder, udvalgt litteratur <strong>og</strong> internetlinks.<br />
Komm<strong>en</strong>tarer til rapport eller emne modtages med interesse på von_nielski@yahoo.com<br />
Køb<strong>en</strong>havn, oktober, 2004<br />
<strong>Thyge</strong> M. Niels<strong>en</strong><br />
III
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Oversigt over akronymer, spanske ord <strong>og</strong> forkortelser<br />
Betydning af forkortelse på originalspr<strong>og</strong>. For læsev<strong>en</strong>lighed<strong>en</strong>s skyld forklares spanske<br />
forkortelser på dansk.<br />
AFISA Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A. (Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts A/S)<br />
ARS Arg<strong>en</strong>tinske peso<br />
A/S Aktieselskab<br />
BNP Bruttonationalprodukt<br />
CBS Cop<strong>en</strong>hag<strong>en</strong> Business School<br />
CEAMSE Coordinación Ecológica Area Metropolitana Sociedad del Estado<br />
(Statslig losseplads ved Bu<strong>en</strong>os Aires)<br />
CSR Virksomhedernes samfundsmæssige <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t<br />
DI Dansk Industri<br />
DICM Departm<strong>en</strong>t of Intercultural Communication and Managem<strong>en</strong>t (CBS)<br />
DPA Departam<strong>en</strong>to Provincial de Aguas (Provinsafdeling<strong>en</strong> for tilsyn med vand)<br />
EIA Environm<strong>en</strong>tal Impact Assessm<strong>en</strong>t<br />
FARN Fundacíon Ambi<strong>en</strong>te y Resursos Naturales<br />
(NGO for miljø <strong>og</strong> naturressourcer)<br />
FDI Foreign Direct Investm<strong>en</strong>t<br />
FN De For<strong>en</strong>ede Nationer (Eng.: UN)<br />
FUNDAMA Fundacíon Manos que Ayudan (NGO’et hjælp<strong>en</strong>de hænder)<br />
ICC International Chamber of Commerce<br />
IDEA Instituto para el desarrollo empresarial de la Arg<strong>en</strong>tina<br />
(Arg<strong>en</strong>tinsk organisation for industriudvikling)<br />
IFU Industrialiseringsfond<strong>en</strong> for udviklingsland<strong>en</strong>e<br />
IFV Investeringsfond<strong>en</strong> for vækstmarkeder<br />
IMF The International Monetary Fund<br />
IMF International Monetary Fund<br />
INDEC Instituto Nacional de Estatística y C<strong>en</strong>sos<br />
(institut for statistik <strong>og</strong> folketælling)<br />
ISO International Standards Organisation<br />
ISO 9.000 Kvalitetsstyringsstandard<br />
ISO 14.000 Miljøledelsesstandard<br />
MERCOSUR Mercado Común del Sur (fællesmarked i Sydamerika)<br />
MIØ Miljøinvesteringsfacilitet<strong>en</strong> for Østland<strong>en</strong>e<br />
IV
Oversigt over forkortelser<br />
NETLA Netværk for Latinamerikastudier<br />
NGO Non-governm<strong>en</strong>tal organisation<br />
OECD Organisation for Economic Co-operation and Developm<strong>en</strong>t<br />
PPM Productos Pulpa Moldeada<br />
SANCOR Andelsbevægelse (Santa Fe <strong>og</strong> Córdobas for<strong>en</strong>ede kooperative selskaber)<br />
SENASA Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalim<strong>en</strong>taria<br />
(D<strong>en</strong> nationale dyresundhedstj<strong>en</strong>este)<br />
SME Small and Medium Sized Enterprises<br />
TNC Transnational Corporation<br />
UBA Universidad de Bu<strong>en</strong>os Aires (Bu<strong>en</strong>os Aires Universitet)<br />
UNC Universidad Nacional del Comahue<br />
(Det Nationale Universitet i Comahue, Neuquén)<br />
UNCTAD United Nations Confer<strong>en</strong>ce on Trade and Developm<strong>en</strong>t<br />
UNEP United Nations Environm<strong>en</strong>t Pr<strong>og</strong>ramme<br />
UNRISD United nations research institute for social developm<strong>en</strong>t<br />
USD US-dollar<br />
UTN Universidad Tecnológica Nacional<br />
(Det Nationale Teknol<strong>og</strong>iske Universitet)<br />
VSE Virksomhedernes samfundsmæssige <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t (Eng.: CSR)<br />
WWF World Wide Fund for Nature<br />
Est. Estancia (Landej<strong>en</strong>som)<br />
Gral. G<strong>en</strong>eral (G<strong>en</strong>eral)<br />
Hnos. Hermanos (Brødre)<br />
S.A. Sociedad anónima (Aktieselskab)<br />
S.A.I.C. Sociedad anónima. Industrial comercial (Industrielt aktieselskab)<br />
S.R.L. Sociedad de responsabilidad limitada (Anpartsselskab)<br />
Téc. Técnico (Bachelor ind<strong>en</strong>for tekniske uddannelser)<br />
i Interview<br />
n Antal<br />
pk Personlig kommunikation<br />
u.å. Ud<strong>en</strong> årstalsangivelse<br />
V
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Indhold<br />
SAMMENFATNING I<br />
ABSTRACT II<br />
FORORD III<br />
OVERSIGT OVER AKRONYMER, SPANSKE ORD OG FORKORTELSER IV<br />
OVERSIGT OVER FIGURER, TABELLER & TEKSTBOKSE VIII<br />
1. INDLEDNING 1<br />
1.1 TIDLIGERE UNDERSØGELSER, FORSKNING OG LITTERATUR OM TNC’ERS MILJØPRAKSIS 2<br />
1.2 FORMÅL 2<br />
1.3 PROBLEMFORMULERING 3<br />
1.4 RAMMER OG AFGRÆNSNINGER 3<br />
1.5 SPECIALETS STRUKTUR 3<br />
1.6 BEGREBSVERDEN OG DEFINITIONER 4<br />
2. METODE 6<br />
2.1 VALG AF METODE 6<br />
2.2 OM CASESTUDIET 6<br />
2.3 PRÆSENTATION AF CASESTUDIETS VIRKSOMHEDER & INFORMANTER 8<br />
2.3.1 Casevirksomheder 8<br />
2.3.2 Informanter 8<br />
2.4 UNDERSØGELSESFORLØB OG FEJLKILDER 10<br />
2.4.1 Forberedelse 10<br />
2.4.2 Det videre forløb 10<br />
2.4.3 Efter hjemkomst 11<br />
2.4.4 Fejlkilder 11<br />
2.5 INTERVIEW-METODE 11<br />
2.5.1 Spørgeramme 11<br />
2.5.2 Interviewsituation<strong>en</strong> 12<br />
2.5.3 Optagelse af interview, transskribering & oversættelse 13<br />
2.5.4 H<strong>en</strong>synet til <strong>en</strong> and<strong>en</strong> kultur 13<br />
2.6 ANALYSE- OG TOLKNINGSTEKNIK 14<br />
2.7 VURDERING AF KILDER 14<br />
3. BAGGRUND 16<br />
3.1 TNC’ER SOM DRIVKRAFT FOR MILJØFORBEDRINGER 16<br />
3.1.1 TNC’er 16<br />
3.1.2 Miljøforbedringer g<strong>en</strong>nem TNC’er 17<br />
3.1.3 Retningslinier for TNC’er 19<br />
3.1.4 Industriflugthypotes<strong>en</strong> 21<br />
3.1.5 <strong>Danske</strong> TNC’er 23<br />
3.2 SÆRLIGE FORHOLD I VÆRTSLANDET 25<br />
3.2.1 Værtslandet 25<br />
3.2.2 D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske miljølovgivning 29<br />
3.2.3 Miljøet 31<br />
4. DANSKE VIRKSOMHEDER I ARGENTINA 34<br />
4.1.1 Arla Foods 34<br />
4.1.2 Chr. Hans<strong>en</strong> 37<br />
4.1.3 Hartmann 40<br />
5. DANSKE TNC’ERS MILJØPRAKSIS I ARGENTINA 43<br />
5.1 ARLA 43<br />
VI
Oversigt over forkortelser<br />
5.2 CHR. HANSEN 44<br />
5.3 HARTMANN 44<br />
6. DANSKE VIRKSOMHEDERS INDFLYDELSE PÅ MILJØPRAKSIS I ARGENTINA 47<br />
6.1 BETYDNINGEN AF EJERSKAB OG STØRRELSE FOR EN VIRKSOMHEDS MILJØHENSYN 47<br />
6.1.1 Herkomst <strong>og</strong> ejerskab 47<br />
6.1.2 Størrelse 49<br />
6.2 PÅVIRKNING FRA DE DANSKE VIRKSOMHEDER 52<br />
6.2.1 Rollemodell<strong>en</strong> <strong>–</strong> det gode eksempels magt 52<br />
6.2.2 Påvirkning fra de danske <strong>datterselskaber</strong> 54<br />
7. BARRIERER 59<br />
7.1 ØKONOMISKE BEGRÆNSNINGER 59<br />
7.2 MANGEL PÅ BEVIDSTHED OG MOTIVATION 61<br />
7.2.1 Miljøinteresse 62<br />
7.2.2 Uddannelse 64<br />
7.2.3 Kultur <strong>og</strong> traditioner 64<br />
7.3 POLITISKE BARRIERER 65<br />
7.3.1 Politisk repræs<strong>en</strong>tation 65<br />
7.3.2 Lovgivning 67<br />
7.3.3 Mangl<strong>en</strong>de stabilitet 69<br />
7.3.4 Mangl<strong>en</strong>de kontrol <strong>og</strong> håndhævelse af lovgivning 70<br />
7.3.5 Kli<strong>en</strong>telisme 72<br />
7.3.6 Mangl<strong>en</strong>de prioritet 74<br />
7.4 INFRASTRUKTURELLE BARRIERER 74<br />
7.5 MILJØFREMMENDE INITIATIVER 75<br />
7.5.1 Bevidsthedsskifte 76<br />
7.5.2 Virksomheds<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t 77<br />
7.5.3 Det off<strong>en</strong>tliges rolle 79<br />
7.6 AFSLUTTENDE DISKUSSION 80<br />
8. AFSLUTNING 82<br />
8.1 KONKLUSION 82<br />
8.2 DISKUSSION AF METODE 84<br />
8.3 PERSPEKTIVERING 84<br />
REFERENCELISTE 87<br />
BILAG A 99<br />
INTERVIEWGUIDE 99<br />
Interviewguide til gruppe 1: Ansatte tilknyttet det danske datterselskab 99<br />
Interviewguide til gruppe 2: Ansatte ved nabovirksomheder 101<br />
Interviewguide til gruppe 3: Off<strong>en</strong>tlige myndigheder i.e. politikere <strong>og</strong> embedsmænd 103<br />
Interviewguide til gruppe 4: NGO’er, medier & universiteter 105<br />
SPØRGESKEMA 107<br />
Afkrydsningsskema til brug for kvantitativ analyse 107<br />
BILAG B 108<br />
OVERSIGT OVER DATAINDSAMLING 108<br />
Interview 108<br />
Øvrig dataindsamling 110<br />
BILAG C 111<br />
VÆRTSLANDET ARGENTINA 111<br />
Ge<strong>og</strong>rafi 111<br />
Arg<strong>en</strong>tinas økonomisk-politiske historie 112<br />
Arg<strong>en</strong>tinas nyere historie 114<br />
VII
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Oversigt over figurer, tabeller & tekstbokse<br />
Figurer<br />
FIGUR 2.1 OVERSIGT OVER METODE FOR CASESTUDIE................................................................................................... 7<br />
FIGUR 2.2 PLACERING AF DE TRE DANSKE TNC’ERS DATTERSELSKABER I ARGENTINA................................................ 9<br />
FIGUR 3.1 VÆKSTEN I DANSKE DIREKTE INVESTERINGER I UDLANDET 1991-2002...................................................... 24<br />
FIGUR 4.1 FRA OSTEVALLE TIL PROTEINPULVER ......................................................................................................... 35<br />
FIGUR 4.2 ARLA FOODS INGREDIENTS’ FABRIK VED PORTEÑA, CÓRDOBA PROVINS ................................................... 37<br />
FIGUR 4.3 CHR. HANSENS FABRIK I QUILMES, BUENOS AIRES PROVINS ..................................................................... 39<br />
FIGUR 4.4 BRØDRENE HARTMANNS FABRIK I CIPOLLETTI, RIO NEGRO PROVINS........................................................ 42<br />
FIGUR 6.1 UDVISER TNC’ER MEST MILJØHENSYN? INFORMANTERS SVAR PÅ OM EN UDENLANDSK EJET ELLER LEDET<br />
VIRKSOMHED TAGER STØRRE MILJØHENSYN END EN ARGENTINSK VIRKSOMHED............................................... 48<br />
FIGUR 6.2 INFORMANTERS KENDSKAB TIL ARGENTINSKE VIRKSOMHEDER MED EN MILJØPOLITIK .............................. 50<br />
FIGUR 6.3 ROLLEMODEL <strong>–</strong> VIRKER DEN? INFORMANTERS SVAR PÅ OM EN VIRKSOMHED VIL KUNNE FUNGERE SOM<br />
ROLLEMODEL..................................................................................................................................................... 53<br />
FIGUR 6.4 POSITIV PÅVIRKNING FRA DANSKE TNC’ER? INFORMANTERNES SVAR PÅ OM DER ER EN POSITIV<br />
MILJØMÆSSIG PÅVIRKNING FRA DE DANSKE TNC’ER ........................................................................................ 54<br />
FIGUR 7.1 DE HYPPIGST ANGIVNE BARRIERER FOR MILJØFORBEDRINGER I ARGENTINA.............................................. 59<br />
FIGUR 7.2 DE AF INFORMANTERNE MEST EFTERSPURGTE INITIATIVER TIL FORBEDRING AF MILJØET I ARGENTINA..... 76<br />
FIGUR 7.3 INFORMANTERNES MENING OM, AT MILJØHENSYN VIL VINDE BRED ACCEPT I ARGENTINA ......................... 77<br />
FIGUR C.1 UDVIKLING I INFLATION I PCT. FOR ARGENTINA....................................................................................... 115<br />
FIGUR C.2 UDVIKLINGEN I FATTIGDOM OG ARBEJDSLØSHED I STOR-BUENOS AIRES, 1988-2003 OG ARBEJDSLØSHED I<br />
URBANE REGIONER, 1990-2003........................................................................................................................ 116<br />
FIGUR C.3 DE VIGTIGSTE ØKONOMISKE BEGIVENHEDER I ARGENTINA SIDEN 1989................................................... 118<br />
Tabeller<br />
TABEL 4.1 OVERSIGT OVER DE TRE CASEVIRKSOMHEDER ........................................................................................... 34<br />
TABEL 4.2 HARTMANNS KONCERNMILJØLEDELSE TAGER UDGANGSPUNKT I STEP-MODELLEN, HVIS AKTIVITETER<br />
FREMGÅR AF TABELLEN ..................................................................................................................................... 41<br />
TABEL C.1 GENNEMSNITLIGE MIDDAGSTEMPERATURER I ARGENTINA ..................................................................... 111<br />
TABEL C.2 MAKROØKONOMISKE INDIKATORER I NYERE TID .................................................................................... 116<br />
TABEL C.3 OVERSIGT OVER ØKONOMISKE PARAMETRE FOR ARGENTINA OG DANMARK .......................................... 119<br />
Tekstbokse<br />
TEKSTBOKS 4.1 ARLAS MILJØPOLITIK, GÆLDENDE FOR HELE KONCERNEN ................................................................. 36<br />
TEKSTBOKS 4.2 CHR. HANSENS GLOBALE MILJØ- OG ARBEJDSMILJØPOLITIK OG GLOBALE KVALITETS- OG<br />
MILJØSTATEGI.................................................................................................................................................... 38<br />
TEKSTBOKS 5.1 HARTMANN-PPM’S MILJØPOLITIK AF 11. NOVEMBER 2002............................................................... 46<br />
TEKSTBOKS 7.1 NATENZONS OPSUMMERING AF DET CENTRALE PROBLEM, DER HAR FØRT TIL MANGLENDE<br />
MILJØHENSYN. ................................................................................................................................................... 71<br />
VIII
1. Indledning<br />
1. Indledning<br />
Transnationale selskaber (TNC’er) har et stort pot<strong>en</strong>tiale til at bringe r<strong>en</strong>ere teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong><br />
miljøstyringssystemer til ulande (Hadlock, 1994; Zarsky, 1999; Hans<strong>en</strong>, 2003a). Udover at give<br />
det stedlige uland et løft i dets samlede produktionsapparat, finder der <strong>en</strong> g<strong>en</strong>erel miljøforbedring<br />
sted ved påvirkning af <strong>og</strong> spredning til andre virksomheder i ulande via kunder, ansatte,<br />
underleverandører <strong>og</strong> under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører.<br />
Et TNC beskriver <strong>en</strong> virksomhed, der opererer mellem mindst to lande inklusive firmaets<br />
hjemland. D<strong>en</strong>ne type virksomheder er i dag <strong>en</strong> dominer<strong>en</strong>de kraft i d<strong>en</strong> globale økonomi.<br />
TNC’er udgør over halvdel<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>s 100 største økonomier i.e. stater <strong>og</strong> virksomheder<br />
(B<strong>en</strong>son & Lloyd, 1983). Der er få steder på jord<strong>en</strong>, som ikke er berørt af TNC'ers aktiviteter <strong>–</strong><br />
<strong>en</strong>t<strong>en</strong> direkte eller indirekte. Der eksisterer således over 60.000 TNC'er på verd<strong>en</strong>splan<br />
(UNCTAD, 2003), som tilsamm<strong>en</strong> er indehavere af mere <strong>en</strong>d 1/3 af verd<strong>en</strong>s handel, <strong>og</strong> TNC'ers<br />
økonomiske indflydelse på ge<strong>og</strong>rafiske områder spiller <strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig rolle i udformning <strong>og</strong><br />
udvikling af disse (Hans<strong>en</strong>, 1998; Anderberg, 2003). Derfor er TNC'er i sin udbredelse <strong>og</strong><br />
størrelse <strong>en</strong> faktor, man må forv<strong>en</strong>te vil kunne fremme miljørigtige tiltag.<br />
Herhjemme opererer de fleste større virksomheder i dag med <strong>en</strong> miljøstrategi <strong>og</strong> -politik på<br />
grund af lovgivning <strong>og</strong> forbrugerforv<strong>en</strong>tninger. Ind<strong>en</strong>for de sidste 10 år er miljø således blevet<br />
integreret i flere <strong>og</strong> flere virksomheder <strong>–</strong> <strong>og</strong>så internationalt. TNC’er med aktiviteter i ulande <strong>og</strong><br />
et afsætningsmarked i d<strong>en</strong> industrialiserede verd<strong>en</strong> b<strong>en</strong>ytter sig i større <strong>og</strong> større grad af<br />
miljøcertificeringer. R<strong>en</strong>ere teknol<strong>og</strong>i, miljøstyring <strong>og</strong> begrebet d<strong>en</strong> politiske forbruger er<br />
direkte knyttet til virksomheders miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t e.g. miljøstyring som <strong>en</strong> integreret del af <strong>en</strong><br />
virksomheds politik (Arler, 2002).<br />
Industriflugt-hypotes<strong>en</strong> bygger på idé<strong>en</strong> om, at forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de virksomheder kan true sig til <strong>en</strong><br />
mindre striks miljøpolitik herhjemme ved at bruge villige ulande som afpresningsmiddel<br />
(Leonard, 1988). Disse ulande ville kunne fungerere som såkaldte pollution hav<strong>en</strong>s. Ved at stille<br />
færre miljøkrav ville de kunne tiltrække ud<strong>en</strong>landske direkte investeringer (FDI’er). Hypotes<strong>en</strong><br />
kan imidlertid ikke eftervises ved empiriske studier (Brack et al., 2000). Andre faktorer synes at<br />
være af afgør<strong>en</strong>de betydning for <strong>en</strong> virksomheds etablering i et andet land. Det kan være<br />
adgang<strong>en</strong> til råstoffer, et marked, <strong>en</strong> uddannet befolkning eller <strong>en</strong> udbygget infrastruktur.<br />
Omkostningerne forbundet med indførelse af nødv<strong>en</strong>dig miljøteknol<strong>og</strong>i er alt andet lige<br />
beskedne i forhold til de investeringer, der er forbundet med nyetablering i et andet land. Mange<br />
TNC’er opererer i ulande fordi omkostningsniveauet er lavere, de er eksportori<strong>en</strong>terede <strong>og</strong> er<br />
altså ikke flyttet på grund af miljøkrav i ilande. Forbrugere i et iland kan derfor købe varer<br />
produceret i ulande langt billigere, <strong>en</strong>d hvis de havde været produceret i hjemlandet. Selvom et<br />
TNC ikke etablerer sig i et uland af miljømæssige årsager, vil det ud fra et globalt<br />
miljøperspektiv være interessant at undersøge, om det i værtslandet opretholder hjemlandets<br />
miljøregler <strong>og</strong> høje miljøambitioner.<br />
Valget af Arg<strong>en</strong>tina som værtsland for casestudiet skyldes først <strong>og</strong> fremmest de specielle<br />
forhold, der råder i landet. Arg<strong>en</strong>tina er <strong>en</strong>gang blevet beskrevet som et land, der ikke kan<br />
karakteriseres udfra <strong>en</strong> almindelig inddeling i 1., 2. <strong>og</strong> 3. verd<strong>en</strong>slande <strong>–</strong> <strong>og</strong> heller ikke passer<br />
ind i <strong>en</strong> i- <strong>og</strong> ulandsmålestok. Landet har <strong>en</strong> meget indtægtsgiv<strong>en</strong>de landbrugsproduktion <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
stor industri. Pot<strong>en</strong>tialet er stort; m<strong>en</strong> alligevel rangerer landet idag på <strong>en</strong> 76. plads i BNP pr.<br />
indbygger.<br />
1
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Selvom landet i dag udfra <strong>en</strong> økonomisk målestok nærmest må betegnes som et uland, er der<br />
alligevel mange faktorer, der trækker i d<strong>en</strong> modsatte retning. Infrastruktur<strong>en</strong> er veludbygget,<br />
befolkning<strong>en</strong> er veluddannet <strong>og</strong> samfundsstruktur<strong>en</strong> er nærmere sydeuropæisk <strong>og</strong> ikke lig<br />
struktur<strong>en</strong> hos de nordlige naboer i Bolivia <strong>og</strong> Paraguay.<br />
Der er tradition for <strong>en</strong> stor hjemlig industri med baggrund i 1940’ernes <strong>og</strong> 1950’ernes<br />
importsubstitutionsstrategi. En stor del af industri<strong>en</strong>, fortrinsvis små <strong>og</strong> mellemstore<br />
virksomheder (SME’er), virker d<strong>og</strong> gammeldags <strong>og</strong> b<strong>en</strong>ytter forældet teknol<strong>og</strong>i. Det vil derfor<br />
være interessant at få undersøgt, om der er mulighed for at forbedre <strong>miljøpraksis</strong>.<br />
Udgangspunktet synes at være til stede i betragtning af landets veludbyggede infrastruktur <strong>og</strong><br />
befolkning<strong>en</strong>s uddannelsesniveau.<br />
Danmark er et foregangsland på miljøområdet. <strong>Danske</strong> virksomheder foretager i stig<strong>en</strong>de grad<br />
<strong>en</strong> opgradering af deres <strong>miljøpraksis</strong> i Danmark; m<strong>en</strong> gælder det <strong>og</strong>så for deres stig<strong>en</strong>de<br />
<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i ulande? Der eksisterer kun få studier om danske FDI’er <strong>og</strong> virksomheders<br />
<strong>miljøpraksis</strong> i ulande. Der er brug for at forstå d<strong>en</strong> miljømæssige betydning af TNC’ers aktivitet<br />
i ulande. De forhold, der gør sig gæld<strong>en</strong>de for Arg<strong>en</strong>tina, vil muligvis kunne vise t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser, der<br />
vil gøre sig gæld<strong>en</strong>de i <strong>en</strong> række ulande, hvis ikke virksomheder i disse lande tidsnok griber ind<br />
over for forur<strong>en</strong>ing. Det er derfor dette speciales ambition at få klarlagt, om det arg<strong>en</strong>tinske miljø<br />
påvirkes af de danske TNC’er. Det skal undersøges, om danske TNC’er i Arg<strong>en</strong>tina tager de<br />
samme miljøh<strong>en</strong>syn som i Danmark, om h<strong>en</strong>synet til miljø udbredes via danske TNC’er <strong>og</strong><br />
<strong>en</strong>delig hvilke barrierer, der måtte være for miljøh<strong>en</strong>synet. Dette vil være specialets<br />
omdrejningspunkt.<br />
1.1 Tidligere undersøgelser, forskning <strong>og</strong> litteratur om TNC’ers <strong>miljøpraksis</strong><br />
Der synes ikke at eksisterere meget litteratur ind<strong>en</strong>for området: TNC’er <strong>og</strong> miljø i d<strong>en</strong> danske<br />
kulturge<strong>og</strong>rafi. Anderberg (2003) er tilsynelad<strong>en</strong>de d<strong>en</strong> <strong>en</strong>este af vore hjemlige ge<strong>og</strong>rafer, der i<br />
<strong>en</strong> artikel har berørt emnet udfra d<strong>en</strong>ne vinkel. På Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn er der derimod<br />
mere interesse for området, hvor emnet synes belyst ud fra <strong>en</strong> forretningsmæssig tilgang. Lektor<br />
Michael W. Hans<strong>en</strong> <strong>og</strong> Ph.D.-studer<strong>en</strong>de Rasmus Juhl Peders<strong>en</strong> repræs<strong>en</strong>terer således CBS på<br />
området. Specialet finder <strong>en</strong>dvidere inspiration fra forskere ved Ålborg Universitet: Eskild Holm<br />
Niels<strong>en</strong>, Arne Remm<strong>en</strong> <strong>og</strong> Jesper Lass<strong>en</strong>, som har berørt emnerne miljøinnovation,<br />
virksomhedernes forebygg<strong>en</strong>de miljøarbejde, grøn erhvervspolitik <strong>og</strong> forbrugernes indflydelse<br />
på d<strong>en</strong> teknol<strong>og</strong>iske udvikling udfra <strong>en</strong> dansk synsvinkel. H. Jeffrey Leonard (1988) <strong>og</strong> Peter<br />
Dick<strong>en</strong> (1992) repræs<strong>en</strong>terer d<strong>en</strong> klassiske litteratur omhandl<strong>en</strong>de TNC’er. Derudover findes <strong>en</strong><br />
del international litteratur med udgangspunkt i kombination<strong>en</strong> TNC’er <strong>og</strong> miljø. I udarbejdels<strong>en</strong><br />
af dette speciale er desud<strong>en</strong> b<strong>en</strong>yttet litteratur af norske Audun Ruud <strong>og</strong> arg<strong>en</strong>tinerne Daniel<br />
Chudnovsky <strong>og</strong> Andrés López. Der findes kun <strong>en</strong>kelte g<strong>en</strong>nemarbejdede studier, som til g<strong>en</strong>gæld<br />
refereres flittigt i d<strong>en</strong> tilgængelige litteratur. Tilgang<strong>en</strong> <strong>og</strong> metod<strong>en</strong> i disse studier varierer, <strong>og</strong><br />
forfatterne er forsigtige med at drage konklusioner.<br />
1.2 Formål<br />
Specialets formål er at bidrage med øget vid<strong>en</strong> ind<strong>en</strong>for området TNC’er <strong>og</strong> miljø <strong>og</strong> at nuancere<br />
billedet af TNC’ers miljømæssige <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i ulande. Det er ambition<strong>en</strong> at vise t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser om<br />
danske virksomheder i ulande <strong>og</strong> om forhold i Arg<strong>en</strong>tina samt at id<strong>en</strong>tificere spørgsmål til videre<br />
studier. Dette formål søges opnået g<strong>en</strong>nem et casestudie af danske TNC’ers <strong>datterselskaber</strong> i<br />
Arg<strong>en</strong>tina. Med udgangspunkt i empiriske data indsamlet ved feltarbejde, foretages <strong>en</strong> kvalitativ<br />
2
1. Indledning<br />
<strong>og</strong> kvantitativ analyse af de i Arg<strong>en</strong>tina gæld<strong>en</strong>de forhold. Arbejdet foregår på<br />
organisationsniveau.<br />
1.3 Problemformulering<br />
Hvordan påvirker danske <strong>datterselskaber</strong> <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina?<br />
Hovedformulering<strong>en</strong> søges besvaret udfra flg. underspørgsmål:<br />
(1) Hvordan forholder danske TNC’er sig til miljøspørgsmål i Arg<strong>en</strong>tina?<br />
(2) Har tilstedeværels<strong>en</strong> af danske <strong>datterselskaber</strong>, med deres måde at agere miljømæssigt,<br />
haft <strong>en</strong> betydning i Arg<strong>en</strong>tina? Hvis ja, på hvilk<strong>en</strong> måde?<br />
(3) Hvilke barrierer er der for udbredels<strong>en</strong> af miljøh<strong>en</strong>syn i Arg<strong>en</strong>tina?<br />
1.4 Rammer <strong>og</strong> afgrænsninger<br />
I dette speciale skal udtrykket miljø forstås som det eksterne miljø i bredeste forstand. Industri<strong>en</strong><br />
indgår <strong>og</strong> er <strong>en</strong> del af samfundet, så selvom undersøgels<strong>en</strong> omhandler industri<strong>en</strong>, dækker d<strong>en</strong><br />
hele samfundet.<br />
Specialet er ikke komparativt, m<strong>en</strong> tager udgangspunkt i danske miljøh<strong>en</strong>syn i udlandet med<br />
baggrund i dansk miljølovgivning <strong>og</strong> udfra de forhold, der råder på fabrikker i Danmark. Fokus<br />
er lagt på forhold<strong>en</strong>e i Arg<strong>en</strong>tina, således at <strong>en</strong> analyse af forhold<strong>en</strong>e i Danmark ligger ud<strong>en</strong>for<br />
dette speciales rammer. Forskellige tilgræns<strong>en</strong>de emneområder såsom arbejdsmiljø, biol<strong>og</strong>i,<br />
økol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> udviklingsge<strong>og</strong>rafi falder ligeledes ud<strong>en</strong>for dette speciales rammer.<br />
Befolkningsfattigdom er <strong>en</strong> del af miljøproblematikk<strong>en</strong> <strong>og</strong> bliver som sådan inddraget forskellige<br />
steder i specialet. En nærmere g<strong>en</strong>nemgang er d<strong>og</strong> ikke dette speciales formål.<br />
De konfrontationer, der er mellem de danske <strong>og</strong> arg<strong>en</strong>tinske måder at ”tænke miljø”, sker,<br />
hvor der er g<strong>en</strong>erelle m<strong>en</strong>tale forskelle. Frahm-Rasmuss<strong>en</strong> (2001) har beskrevet, hvorledes<br />
arg<strong>en</strong>tinske medarbejdere <strong>og</strong> danske chefer samarbejder i danske <strong>datterselskaber</strong> i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Det er påfald<strong>en</strong>de, hvor afgør<strong>en</strong>de d<strong>en</strong> kulturelle baggrund er for arbejdseffektivitet<strong>en</strong> <strong>og</strong> for<br />
opfattels<strong>en</strong> <strong>og</strong> behandling<strong>en</strong> af miljøet. At gå dybere ind i kulturelle overvejelser, udover de i<br />
underafsnit 7.2.3 beskrevne, går d<strong>og</strong> ud<strong>en</strong> for specialets rammer.<br />
D<strong>en</strong>ne rapport vil ikke beskæftige sig nærmere med kritikk<strong>en</strong> af miljøudbredelse g<strong>en</strong>nem<br />
TNC'er, m<strong>en</strong> vil fokusere på de muligheder, der er for <strong>en</strong> positiv spredning af <strong>miljøpraksis</strong>, <strong>og</strong><br />
om det gør sig gæld<strong>en</strong>de for de involverede casevirksomheder. Initiativer, der kan løse<br />
miljøproblemer, vil ikke blive behandlet mere indgå<strong>en</strong>de, <strong>en</strong>d hvad der er beskrevet i afsnit 7.5.<br />
1.5 Specialets struktur<br />
Specialet har otte kapitler, som kan inddeles i tre overordnede dele. Først <strong>en</strong> introducer<strong>en</strong>de del<br />
med indledning, metode <strong>og</strong> baggrund (kapitel 1-4). Dernæst <strong>en</strong> hoveddel med analyse <strong>og</strong><br />
diskussion (kapitel 5-7) <strong>og</strong> sidst <strong>en</strong> afslutt<strong>en</strong>de del (kapitel 8). De <strong>en</strong>kelte kapitler er nærmere<br />
beskrevet ned<strong>en</strong>for.<br />
Kapitel 2 indeholder <strong>en</strong> g<strong>en</strong>nemgang af de metodiske valg <strong>og</strong> <strong>en</strong> beskrivelse af, hvordan<br />
undersøgels<strong>en</strong> er tilrettelagt. I dette kapitel præs<strong>en</strong>teres casevirksomheder <strong>og</strong> informanter.<br />
Kapitel 3 er et baggrundskapitel med information om TNC'er <strong>og</strong> miljø samt udvalgte forhold i<br />
værtslandet.<br />
Kapitel 4 omhandler danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
3
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Kapitel 5 er et analysekapitel om danske virksomheders <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina, der besvarer<br />
problemformulering<strong>en</strong>s første underspørgsmål.<br />
Kapitel 6 besvarer problemformulering<strong>en</strong>s andet underspørgsmål ved kritisk at g<strong>en</strong>nemgå<br />
danske virksomheders indflydelse på miljøet i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Kapitel 7 behandler ved <strong>en</strong> diskuter<strong>en</strong>de analyse de barrierer, der er for <strong>en</strong> forbedret<br />
<strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. Kapitlet besvarer problemformulering<strong>en</strong>s tredie underspørgsmål ved at<br />
tage fire emner op til diskussion. Derefter g<strong>en</strong>nemgås <strong>en</strong> række miljøfremm<strong>en</strong>de initiativer.<br />
Kapitlets sidste afsnit indeholder <strong>en</strong> slutdiskussion.<br />
Kapitel 8 er specialets afslutt<strong>en</strong>de kapitel <strong>og</strong> indeholder konklusion <strong>og</strong> perspektivering.<br />
Forrest i specialet findes <strong>en</strong> oversigt over akronymer, spanske ord <strong>og</strong> forkortelser. Bagerst<br />
findes refer<strong>en</strong>celist<strong>en</strong>. I de tre bilag findes de b<strong>en</strong>yttede spørgerammer <strong>og</strong> afkrydsningsskema til<br />
d<strong>en</strong> kvantitative analyse, <strong>en</strong> oversigt over indsamlede data samt <strong>en</strong> udførlig beskrivelse af<br />
Arg<strong>en</strong>tina.<br />
1.6 Begrebsverd<strong>en</strong> <strong>og</strong> definitioner<br />
I dette afsnit forklares betydning<strong>en</strong> af begreber, som b<strong>en</strong>yttes i specialet.<br />
Datterselskab er <strong>en</strong> fællesbetegnelse for tilknyttede, associerede <strong>og</strong> andre koncernforbundne<br />
virksomheder (Danmarks Nationalbank, 2003b). Det dækker det i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>gelske litteratur<br />
forekomm<strong>en</strong>de udtryk TNC affiliates, hvor selskaber er samm<strong>en</strong>sluttede g<strong>en</strong>nem et<br />
moderselskab, <strong>en</strong>t<strong>en</strong> som subsidiary, associate eller branch (UNCTAD, 2003).<br />
ISO 9.000 <strong>og</strong> ISO 14.000. Er frivillige internationale standarder for hhv. kvalitets- <strong>og</strong><br />
miljøledelsessystemer. D<strong>en</strong> internationale standardiseringsorganisation (ISO) varetager arbejdet<br />
med at fremme d<strong>en</strong> internationale standardisering af teknol<strong>og</strong>i (ISO, 2004a). ISO 9.000 blev<br />
indført i 1987 <strong>og</strong> ISO 14.000 i 1996 (ISO, 2004b). ISO’s medlemmer er både private <strong>og</strong><br />
off<strong>en</strong>tlige institutioner. ISO blev etableret i 1947 på grund af bekymring for, at handelsbarrierer<br />
ville opstå som følge af <strong>en</strong> ikke-harmonisering. Et eksempel på <strong>en</strong> meget udbredt ISO-standard<br />
er fastsættels<strong>en</strong> af <strong>en</strong> optimal tykkelse af kredit- <strong>og</strong> telefonkort. Dette har muliggjort, at kort kan<br />
b<strong>en</strong>yttes overalt i verd<strong>en</strong> (Kimerling, 2001).<br />
Transnationalt selskab. I dette speciale b<strong>en</strong>yttes udtrykket transnationalt selskab (TNC) frem<br />
for det n<strong>og</strong>et ældre udtryk multinationalt selskab (MNC), der blev meget b<strong>en</strong>yttet i slutning<strong>en</strong> af<br />
1960’erne <strong>og</strong> begyndels<strong>en</strong> af 1970’erne (Hans<strong>en</strong>, pk, 2003b). TNC er et mere g<strong>en</strong>erelt <strong>og</strong> mindre<br />
begræns<strong>en</strong>de udtryk, som indikerer, at der opereres mellem mindst to lande inklusive firmaets<br />
hjemland. Et MNC opererer derimod mellem et betragteligt antal lande. Alle MNC’er er dermed<br />
TNC’er, m<strong>en</strong>s det modsatte ikke er tilfældet (Dick<strong>en</strong>, 1992). Dette svarer ifølge Ruud (1992) til<br />
d<strong>en</strong> definition de For<strong>en</strong>ede Nationer (FN) b<strong>en</strong>ytter: ”Alle selskaber, der kontrollerer aktiver,<br />
fabrikker, miner, salgskontorer, etc. i to eller flere lande”.<br />
Ud<strong>en</strong>landsk direkte investering defineres af UNCTAD (2003) som <strong>en</strong> investering, der er<br />
baseret på <strong>en</strong> langsigtet forbindelse, varig interesse <strong>og</strong> økonomisk kontrol i et andet land.<br />
H<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong> med FDI er at øve indflydelse på ledelse <strong>og</strong> drift af d<strong>en</strong> virksomhed, der investeres i.<br />
Der er tale om FDI, når <strong>en</strong> investor ejer mindst 10 pct. af eg<strong>en</strong>kapital<strong>en</strong> eller<br />
stemmerettighederne i <strong>en</strong> virksomhed i et andet land (Danmarks Nationalbank, 2003b).<br />
U- <strong>og</strong> ilande. Jeg har valgt at bruge udtrykk<strong>en</strong>e ulande <strong>og</strong> ilande for udviklings- <strong>og</strong><br />
industrilande. Ulande forstås her som lav- <strong>og</strong> middelindkomstlande, samt overgangsøkonomier.<br />
4
1. Indledning<br />
På <strong>en</strong>gelsk svarer det til udtrykket least developed countries (LDC’er), som dækker de mindst<br />
udviklede lande, newly industrialized countries (NIC’er), samt overgangsøkonomier. Disse<br />
udtryk er i over<strong>en</strong>sstemmelse med Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong>s Definitioner.<br />
5
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
2. Metode<br />
Dette kapitel beskriver, hvordan d<strong>en</strong> overordnede problemformulering er blevet<br />
operationaliseret.<br />
2.1 Valg af metode<br />
Dette speciale har til formål at udforske mindre k<strong>en</strong>dte forhold <strong>og</strong> fænom<strong>en</strong>er. Der er tale om <strong>en</strong><br />
eksplorativ <strong>og</strong> problemid<strong>en</strong>tificer<strong>en</strong>de undersøgelse, som ifølge Ib Anders<strong>en</strong> (1999) har til<br />
h<strong>en</strong>sigt at frembringe interessante spørgsmål, som ved <strong>en</strong> s<strong>en</strong>ere lejlighed vil kunne danne<br />
baggrund for yderligere studier. Som forundersøgelse vil det kunne have til opgave at opstille<br />
hypoteser eller antagelser, som kan gøres til g<strong>en</strong>stand for afprøvning. På d<strong>en</strong>ne baggrund har jeg<br />
fundet det h<strong>en</strong>sigtsmæssigt at anv<strong>en</strong>de casestudiet som ramme for undersøgels<strong>en</strong>s<br />
forskningsdesign. Casestudiet søger ikke lovmæssigheder, m<strong>en</strong> snarere t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser, som gør sig<br />
gæld<strong>en</strong>de. Det bygger på konkret empirisk kontekstafhængig vid<strong>en</strong>, hvorfor forsker<strong>en</strong>s<br />
forhåndsk<strong>en</strong>dskab <strong>og</strong> indsigt afhænger af mængd<strong>en</strong> af information, der indsamles under<br />
forundersøgels<strong>en</strong> (Flyvbjerg, 1994). Det primære redskab til indsamling af data har været det<br />
semistrukturerede interview. Se afsnit 2.4.<br />
2.2 Om casestudiet<br />
Robert K. Yin (1994:13) definerer casestudiet således, som oversat af Anders<strong>en</strong> (1999:164):<br />
”Et casestudie er <strong>en</strong> empirisk undersøgelse:<br />
som belyser et samtidigt fænom<strong>en</strong> ind<strong>en</strong>for det virkelige livs rammer,<br />
hvor grænserne mellem fænom<strong>en</strong>et <strong>og</strong> d<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>hæng, hvori det indgår, ikke er klart<br />
indlys<strong>en</strong>de, <strong>og</strong><br />
hvor der er mulighed for at anv<strong>en</strong>de flere informationskilder til belysning af fænom<strong>en</strong>et”<br />
Der findes som udgangspunkt flere typer casestudier. Casemetod<strong>en</strong> valgt i dette speciale er<br />
inspireret af det, B<strong>en</strong>t Flyvbjerg (1994) betegner som det kritiske case <strong>og</strong> det Yin (1994)<br />
betegner som det multiple casestudie. Flyvbjerg m<strong>en</strong>er, at et case’s g<strong>en</strong>eralisérbarhed kan øges<br />
ved med omtanke at udvælge kritiske cases. Han påpeger, at atypiske <strong>og</strong> ekstreme cases ofte<br />
indeholder mere information <strong>en</strong>d d<strong>en</strong> repræs<strong>en</strong>tative eller tilfældigt udvalgte stikprøve <strong>og</strong> at<br />
sådanne cases kan være mere dybdegå<strong>en</strong>de, fordi de aktiverer flere aktører <strong>og</strong> afdækker mere<br />
grundlægg<strong>en</strong>de mekanismer i d<strong>en</strong> studerede situation <strong>–</strong> <strong>og</strong> samtidig klarlægger de<br />
dybereligg<strong>en</strong>de mekanismer, der frembringer et giv<strong>en</strong>t problem. G<strong>en</strong>eraliseringsbetingels<strong>en</strong> for<br />
det kritiske case: ”Hvis det gælder for d<strong>en</strong>ne case, gælder det for alle (eller mange) cases” eller<br />
negation<strong>en</strong> ”Hvis det ikke gælder for d<strong>en</strong>ne case, gælder det for ing<strong>en</strong> (eller få) cases”.<br />
(Flyvbjerg, 1994:151) kan bruges til at besvare problemformulering<strong>en</strong>. På baggrund heraf m<strong>en</strong>er<br />
jeg, det er muligt at foretage <strong>en</strong> svag g<strong>en</strong>eralisering <strong>og</strong> herfra udlede n<strong>og</strong>le g<strong>en</strong>erelle t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser.<br />
Forhold<strong>en</strong>e blandt danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina vil kunne sige n<strong>og</strong>et om lign<strong>en</strong>de danske<br />
virksomheder i andre lande i lign<strong>en</strong>de regioner <strong>og</strong> om forhold<strong>en</strong>e i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Yin (1994) skelner mellem single <strong>og</strong> multiple casestudier, hvor sidstnævnte er karakteriseret<br />
ved at omfatte mere <strong>en</strong>d et single casestudie. Yin nævner, refereret af Anders<strong>en</strong> (1999:165), at<br />
”Caset er kritisk i forhold til gæld<strong>en</strong>de teori, modeller, antagelser eller praksis”, hvilket vil sige,<br />
at caset har til formål at afprøve anv<strong>en</strong>delighed<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> gæld<strong>en</strong>de, g<strong>en</strong>erelle vid<strong>en</strong>. Derfor kan<br />
6
2. Metode<br />
multiple kritiske casestudier være kritiske single casestudier udført forskellige steder under<br />
forskellige betingelser. Yin nævner <strong>en</strong>dvidere, at: ”Caset er fænom<strong>en</strong>afslør<strong>en</strong>de”. Anders<strong>en</strong><br />
påpeger, at det er lettere at producere g<strong>en</strong>ereret vid<strong>en</strong> med flere cases <strong>en</strong>d med et <strong>en</strong>kelt.<br />
develop<br />
theory<br />
DEFINE & DESIGN PREPARE, COLLECT, & ANALYSE<br />
select<br />
cases<br />
design data<br />
collection<br />
protocol<br />
conduct 1st<br />
case study<br />
conduct 2nd<br />
case study<br />
conduct<br />
remaining<br />
Figur 2.1 Oversigt over metode for casestudie (Yin, 1994:49).<br />
write<br />
individual<br />
case report<br />
write<br />
individual<br />
case report<br />
write<br />
individual<br />
case report<br />
ANALYSE &<br />
CONCLUDE<br />
draw cross-case<br />
conclusions<br />
modify theory<br />
develop policy<br />
implications<br />
write crosscase<br />
Specialets fremgangsmåde tager udgangspunkt i grounded theory, som Anders<strong>en</strong> (1999:249) har<br />
beskrevet på baggrund af Strauss & Corbin (1990:23):<br />
”… teori<strong>en</strong> er afdækket, udviklet <strong>og</strong> sandsynliggjort g<strong>en</strong>nem systematisk indsamling <strong>og</strong> analyse af de data,<br />
der vedrører dette fænom<strong>en</strong>. Deraf følger, at dataindsamling, analyse <strong>og</strong> teori er g<strong>en</strong>sidigt samhør<strong>en</strong>de. Vi<br />
begynder altså ikke med <strong>en</strong> teori for dernæst at afprøve d<strong>en</strong>. Vi begynder med et studiefelt for derefter at<br />
tillade dette felt at vise, hvad der måtte være relevant at studere for at udvikle <strong>en</strong> teori om feltet”.<br />
Casestudiet b<strong>en</strong>ytter sig fortrinsvis af kvalitative metoder; m<strong>en</strong> som Anders<strong>en</strong> påpeger, er <strong>og</strong>så<br />
kvantitative metoder anv<strong>en</strong>delige. Ved i første omgang at danne sig et overblik over studiefeltet<br />
g<strong>en</strong>nem teoretiske studier skabes <strong>en</strong> platform for d<strong>en</strong> empiriske undersøgelse. De empiriske<br />
undersøgelser i forbindelse med casestudiet består derfor af både kvalitative <strong>og</strong> kvantitative data<br />
kombineret med eksplorative teoretiske undersøgelser. Indsamling<strong>en</strong> af sekundære data<br />
understøtter de informationer, der kom frem under d<strong>en</strong> empiriske undersøgelse.<br />
Jeg begyndte casestudiet med <strong>en</strong> indled<strong>en</strong>de fase, hvor d<strong>en</strong> bær<strong>en</strong>de idé blev udviklet <strong>og</strong><br />
casevirksomheder udvalgt (jf. Yin’s metodeoversigt, som fremgår af figur 2.1). Næste fase har<br />
været <strong>en</strong> praktisk fase med forberedelse, dataindsamling <strong>og</strong> analyse, som blev indledt med <strong>en</strong><br />
forundersøgelse, se underafsnit 2.4.1. Derefter udførtes d<strong>en</strong> eg<strong>en</strong>tlige dataindsamling.<br />
Spørgeramm<strong>en</strong> er blevet tilpasset, så d<strong>en</strong> svarede til det k<strong>en</strong>dskab <strong>og</strong> d<strong>en</strong> udvidede<br />
forståelsesramme, som fulgte efter d<strong>en</strong> første række af interview. Se afsnit 2.6. Jeg har d<strong>og</strong> ikke<br />
udfærdiget individelle casestudierapporter, som Yin’s metode taler for, m<strong>en</strong> indarbejdet alle<br />
interview i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>delige rapport efter <strong>en</strong> analyse- <strong>og</strong> tolkningsbearbejdning.<br />
7
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
2.3 Præs<strong>en</strong>tation af casestudiets virksomheder & informanter<br />
2.3.1 Casevirksomheder<br />
Arg<strong>en</strong>tina er et stort land med mange regioner, der hver har sit særpræg <strong>og</strong> sine specielle forhold.<br />
Casestudiet tager udgangspunkt i tre virksomheder fra vidt forskellige områder: ruralt, semiruralt<br />
<strong>og</strong> urbant for at opnå et fyldestgør<strong>en</strong>de resultat. Gill Val<strong>en</strong>tine (1997) m<strong>en</strong>er, at ge<strong>og</strong>rafi ofte kan<br />
spille <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle for informanters besvarelse <strong>og</strong> videregivelse af informationer. De tre<br />
TNC’er, der indgår i d<strong>en</strong>ne undersøgelse, er de <strong>en</strong>este danske virksomheder, der har produktion i<br />
Arg<strong>en</strong>tina (<strong>Danske</strong> G<strong>en</strong>eralkonsulat, 2002). De er beligg<strong>en</strong>de i Porteña (Córdoba Provins),<br />
Quilmes (Bu<strong>en</strong>os Aires Provins) <strong>og</strong> Cipolletti (Rio Negro Provins). Porteña <strong>og</strong> Cipolletti ligger<br />
hhv. 600 km nordvest for <strong>og</strong> 1200 km sydvest for d<strong>en</strong> føderale hovedstad Bu<strong>en</strong>os Aires, m<strong>en</strong>s<br />
Quilmes er <strong>en</strong> forstad sydøst herfor. Se beskrivelse af casevirksomhederne i kapitel 4.<br />
2.3.2 Informanter<br />
Specialet tager udgangspunkt i 46 interview med 51 informanter foretaget i period<strong>en</strong> fra<br />
december 2002 til november 2003. Ved feltopholdets afslutning i april 2003 resterede 10<br />
interview i Cipolletti. Disse er i efteråret 2003 foretaget af Nora Rivera fra Universidad Nacional<br />
de Comahue udfra specialets spørgeramme. Liste over informanter fremgår af Bilag B. I bilaget<br />
findes <strong>og</strong>så <strong>en</strong> tabel med d<strong>en</strong> dataindsamling, som knytter sig til forundersøgels<strong>en</strong>.<br />
I modsætning til et projekt, der bygger på besvarelse af spørgeskema, er det ikke h<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong><br />
ved interview at udvælge informanter efter et tilfældighedsprincip. H<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong> er derimod, at<br />
informanterne videregiver de mest dækk<strong>en</strong>de informationer. At udvælge informanter er derfor<br />
ofte <strong>en</strong> beslutning, der tages ud fra teoretiske overvejelser. Val<strong>en</strong>tine kommer ind på to metoder,<br />
som kan bruges til at komme i kontakt med relevante informanter. D<strong>en</strong> første cold calling er<br />
mest b<strong>en</strong>yttet ved uds<strong>en</strong>delse af questionnaire <strong>og</strong> ikke videre h<strong>en</strong>sigtsmæssig til interview. D<strong>en</strong><br />
and<strong>en</strong>, snowballing, viste sig derimod særdeles egnet i <strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinsk kontekst. Metod<strong>en</strong> går ud<br />
på at bruge <strong>en</strong> kontakt til at rekruttere <strong>en</strong> and<strong>en</strong>, som så ig<strong>en</strong> giver én forbindelse med <strong>en</strong> tredje<br />
kontakt. Arg<strong>en</strong>tinere virker g<strong>en</strong>erelt som dårlige planlæggere; til g<strong>en</strong>gæld lever de i nu’et <strong>og</strong><br />
accepterer derfor ofte et møde med meget kort varsel. Det kan illustreres med et eksempel fra<br />
Porteña, hvor direktør<strong>en</strong>s sekretær kort efter ankomst foresl<strong>og</strong> forskellige kontakter, vi kunne<br />
møde. Sekretær<strong>en</strong> foret<strong>og</strong> på opfordring diverse opkald <strong>og</strong> blot et par timer efter ankomst, blev<br />
de første informanter besøgt. Sekretær<strong>en</strong> virkede her, som det Val<strong>en</strong>tine beskriver, som<br />
gatekeeper. Det er <strong>en</strong> person fra <strong>en</strong> organisation, der kan sætte én i forbindelse med kontakter. At<br />
opnå kontakt til de rigtige informanter er yderst vigtigt for de informationer <strong>og</strong> d<strong>en</strong> opfattelse,<br />
man kan få. Det gælder d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så om at rekruttere kontakter fra andre sider, så <strong>en</strong>s<br />
dataindsamling ikke bliver <strong>en</strong>sidig. Man kan tage flere udgangspunkter, hvorfra <strong>en</strong>s snowballing<br />
kan begynde. De <strong>en</strong>kelte informanter var, som nævnt, gode til at formidle kontakter. Dette havde<br />
to fordele nemlig rekruttering <strong>og</strong> at man opnåede informant<strong>en</strong>s tillid g<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> blåstempling,<br />
man fik ved at blive introduceret af <strong>en</strong> bek<strong>en</strong>dt. At opnå informant<strong>en</strong>s tillid er ifølge Val<strong>en</strong>tine<br />
<strong>en</strong> af interviewteknikk<strong>en</strong>s hovedforhindringer, som hermed kunne overvindes i de fleste tilfælde.<br />
Fremgangsmåd<strong>en</strong> b<strong>en</strong>yttede jeg mig af i alle tre cases. At begynde på fabrikk<strong>en</strong> <strong>og</strong> vha.<br />
snowballing finde frem til relevante kontakter er desud<strong>en</strong> <strong>en</strong> fordel i dette speciales kontekst, idet<br />
fabrikk<strong>en</strong>s netværk blev b<strong>en</strong>yttet. Disse netværk spiller <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tral rolle i specialet, fordi det vil<br />
være g<strong>en</strong>nem disse, at miljøstrategisk tænkning formidles.<br />
8
Figur 2.2 Placering af de tre danske TNC’ers <strong>datterselskaber</strong> i Arg<strong>en</strong>tina (mod.e. Keeling, 1996).<br />
2. Metode<br />
9
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
2.4 Undersøgelsesforløb <strong>og</strong> fejlkilder<br />
2.4.1 Forberedelse<br />
Forberedelse i Danmark<br />
Specialets forberedelse begyndte 1½ år før afrejse til Arg<strong>en</strong>tina, hvor jeg havde overvejet<br />
mulighed<strong>en</strong> for et miljøprojekt i Sydamerika. Jeg var begyndt at søge informationer på internet,<br />
på Ge<strong>og</strong>rafisk Instituts bibliotek <strong>og</strong> hos d<strong>en</strong> faglige stab, bl.a. professor emeritus Sofus<br />
Christians<strong>en</strong>. Kort før Jul 2001 besluttede jeg mig for at b<strong>en</strong>ytte Arg<strong>en</strong>tina som caseland efter i<br />
november at have overværet et foredrag i NETLA om Brødr<strong>en</strong>e Hartmanns <strong>miljøpraksis</strong> i<br />
Arg<strong>en</strong>tina. Jeg begyndte at søge finansiering <strong>og</strong> udvekslingsaftale med UBA g<strong>en</strong>nem<br />
Køb<strong>en</strong>havns Universitets internationale kontor. Derudover h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>dte jeg mig til<br />
ud<strong>en</strong>rigsministeriet, Danmarks Eksportråd <strong>og</strong> d<strong>en</strong> danske ambassade i Bu<strong>en</strong>os Aires. I efteråret<br />
2002 påbegyndte jeg et halvt års int<strong>en</strong>sivt spr<strong>og</strong>undervisningskursus på Studieskol<strong>en</strong> i<br />
Køb<strong>en</strong>havn. Jeg havde ing<strong>en</strong> tidligere erfaring med det spanske spr<strong>og</strong>, så dette kursus var<br />
nødv<strong>en</strong>digt for at få et grundlægg<strong>en</strong>de k<strong>en</strong>dskab til spr<strong>og</strong>et.<br />
Umiddelbart ind<strong>en</strong> afrejse til Arg<strong>en</strong>tina besøgte jeg Brødr<strong>en</strong>e Hartmann <strong>og</strong> Arla Foods<br />
Ingredi<strong>en</strong>ts’ fabrikker i Danmark. Se afsnit om øvrig dataindsamling i Bilag B.<br />
Forberedelse i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Dag<strong>en</strong> efter min ankomst til Arg<strong>en</strong>tina besøgte jeg Ge<strong>og</strong>rafisk Institut på UBA. Her g<strong>en</strong>nemgik<br />
jeg specialets idé med min tilknyttede vejleder på UBA, professor Carlos Reboratti, som hjalp<br />
mig med <strong>en</strong> indled<strong>en</strong>de samtale om arg<strong>en</strong>tinske forhold. Jeg b<strong>en</strong>yttede lejlighed<strong>en</strong> til at danne<br />
mig et overblik over tilgængelig litteratur på både universitetsbiblioteket, Kongress<strong>en</strong>s bibliotek<br />
<strong>og</strong> fra diverse organisationer <strong>og</strong> ministeriers biblioteker, e.g. det Økonomiske Ministeriums<br />
bibliotek. Det stod d<strong>og</strong> hurtigt klart, at der ikke var n<strong>og</strong>et stort udvalg ind<strong>en</strong>for miljøemnet <strong>–</strong> <strong>og</strong><br />
at det, der kunne være interessant, kun fandtes på spansk. Det meste af d<strong>en</strong> litteratur, der<br />
b<strong>en</strong>yttes i dette speciale, har det vist sig, findes tilgængelig på internettet.<br />
2.4.2 Det videre forløb<br />
I december foret<strong>og</strong> jeg forundersøgelse ved Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina i Cipolletti. I løbet af 14<br />
dage fik jeg, g<strong>en</strong>nem flere virksomhedbesøg <strong>og</strong> interview, dannet mig et billede af, hvordan d<strong>en</strong><br />
danske fabrik fungerer <strong>og</strong> hvilk<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>hæng, d<strong>en</strong> indgår i lokalt (øvrig dataindsamling i<br />
Bilag B). D<strong>en</strong>ne vid<strong>en</strong> var nødv<strong>en</strong>dig for casestudiets videre planlægning.<br />
På grund af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske sommerferie i januar <strong>og</strong> februar, hvor alle i Arg<strong>en</strong>tina holder<br />
ferie, var det ikke muligt at indlede feltarbejdet på Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts <strong>og</strong> Chr. Hans<strong>en</strong>s<br />
fabrikker i Porteña <strong>og</strong> Quilmes før i marts-april.<br />
Arbejdet med interview <strong>og</strong> virksomhedsbesøg i Porteña (Córdoba Provins) foregik med Arla<br />
Foods Ingredi<strong>en</strong>ts som base. Herfra skabtes de nødv<strong>en</strong>dige kontakter <strong>og</strong> i løbet af fem dage<br />
g<strong>en</strong>nemførte min tolk <strong>og</strong> jeg 16 interview.<br />
Ved arbejdet med interview i Quilmes (Bu<strong>en</strong>os Provins Provins) havde jeg problemer med at<br />
skaffe tolkning. Til trods for dette problem g<strong>en</strong>nemførtes på lidt over <strong>en</strong> uge 18 interview.<br />
Mange af disse t<strong>og</strong> udgangspunkt i Chr. Hans<strong>en</strong>s virksomhed <strong>og</strong> det lokale område, m<strong>en</strong> med<br />
d<strong>en</strong> korte afstand til d<strong>en</strong> føderale hovedstad kunne interview <strong>og</strong>så g<strong>en</strong>nemføres med informanter<br />
i c<strong>en</strong>traladministration<strong>en</strong> <strong>og</strong> landsdækk<strong>en</strong>de organisationer.<br />
10
2. Metode<br />
2.4.3 Efter hjemkomst<br />
Efter hjemkomst til Danmark forestod arbejdet med transskribering <strong>og</strong> oversættelse, hvilket for<br />
de fleste interviews vedkomm<strong>en</strong>de er udført af eksterne medhjælpere. Herefter fulgte<br />
databehandling <strong>og</strong> rapportskrivning. D<strong>en</strong> v<strong>en</strong>tetid der var, indtil danske transskriberinger forelå,<br />
b<strong>en</strong>yttede jeg til at finde suppler<strong>en</strong>de litteratur. Meget af d<strong>en</strong>ne litteratur er af nyere data <strong>og</strong> kan<br />
med fordel downloades via internettet. Ved databehandling<strong>en</strong> dannede jeg mig et overblik over<br />
kvalitet<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> indsamlede datamængde <strong>og</strong> fik det <strong>en</strong>delige design af rapport<strong>en</strong> på plads. Det<br />
meget materiale har taget lang tid at bearbejde, dels fordi materialet har været omfatt<strong>en</strong>de, dels<br />
fordi jeg <strong>en</strong>dnu manglede interview fra Rio Negro Provins. Det viste sig at være et stort problem<br />
at finde <strong>en</strong> egnet interviewer til dette arbejde. Herudover var det vanskeligt at kommunikere over<br />
d<strong>en</strong> lange afstand. Det lykkedes d<strong>og</strong> i oktober <strong>og</strong> november 2003 at få interviewet 12<br />
informanter i Cipolletti (Rio Negro Provins) via <strong>en</strong> ekstern interviewer.<br />
2.4.4 Fejlkilder<br />
De 43 spanske transkriberinger er blevet oversat til dansk af spanskkyndige personer. D<strong>en</strong>ne<br />
metode indeholder i sig selv usikkerheder, når der er tale om oversættelser over to led, i.e.<br />
transkribering <strong>og</strong> oversættelse. Desud<strong>en</strong> er det arg<strong>en</strong>tinske spr<strong>og</strong> ikke spansk som i Spani<strong>en</strong>. D<strong>en</strong><br />
store immigration fra Itali<strong>en</strong> har sat sit tydelige præg på spr<strong>og</strong>et i Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> der findes meget<br />
slang <strong>og</strong> særlige udtryk, der <strong>en</strong>t<strong>en</strong> betyder n<strong>og</strong>et andet på spansk eller er uk<strong>en</strong>dt i Spani<strong>en</strong>. Jeg<br />
m<strong>en</strong>er d<strong>og</strong>, at ess<strong>en</strong>s<strong>en</strong> af hvert <strong>en</strong>kelt interview er bevaret.<br />
Bearbejdning<strong>en</strong> af interview kan være forbundet med fejl, idet <strong>en</strong> del informanter ikke besvarede<br />
spørgsmål direkte <strong>og</strong> ikke altid udtrykte sig klart. Visse informanter svarer ikke ”nej” eller ”ved<br />
ikke”, m<strong>en</strong> svarer ud<strong>en</strong>om. Det har derfor i visse tilfælde været min bedømmelse, der afgjorde <strong>en</strong><br />
inddeling <strong>og</strong> kategorisering af svar.<br />
2.5 Interview-metode<br />
Til belysning af casestudiet har jeg b<strong>en</strong>yttet mig af det semistrukturerede interview. Det tager<br />
udgangspunkt i <strong>en</strong> spørgeramme eller interviewguide, der skal styre samtal<strong>en</strong> ved at stille<br />
tematiske spørgsmål i <strong>en</strong> bestemt rækkefølge. Val<strong>en</strong>tine påpeger, at der ikke er n<strong>og</strong><strong>en</strong> faste<br />
regler omkring interview, <strong>og</strong> at hver informant er individuel. Hvert interview vil derfor blive<br />
forskelligt. I modsætning til et spørgeskema eller questionnaire antager interviewet <strong>en</strong> flyd<strong>en</strong>de<br />
form <strong>og</strong> tager højde for informanternes forskellighed. Det er i højere grad <strong>en</strong> samtale <strong>en</strong>d et<br />
forhør, hvor man kan sætte sig ind i individuelle forhold. D<strong>en</strong> flyd<strong>en</strong>de <strong>og</strong> individuelle natur af<br />
det konv<strong>en</strong>tionelle interview umuliggør et fastlagt skema.<br />
2.5.1 Spørgeramme<br />
D<strong>en</strong> spørgeramme eller interviewguide, der b<strong>en</strong>yttes i det semistrukturerede interview,<br />
indeholder normalt kun i mindre grad eksakte spørgsmålsformuleringer. I stedet fokuseres på<br />
bestemte temaområder, som man vil have besvaret i løbet af interviewet (Anders<strong>en</strong>, 1999). Der<br />
findes forskellige tilgange til spørgeramm<strong>en</strong>. En metode er at nedskrive de overordnede temaer,<br />
der ønskes berørt for under interviewet at udvikle dem. En and<strong>en</strong> mere specifik metode er at<br />
nedskrive nøglespørgsmål, som kan bruges som udgangspunkt for yderligere spørgsmål, det<br />
Val<strong>en</strong>tine b<strong>en</strong>ævner hangers. Det er d<strong>en</strong>ne sidste metode, der er b<strong>en</strong>yttet i dette speciale.<br />
Spr<strong>og</strong>barrier<strong>en</strong> har nødv<strong>en</strong>diggjort <strong>en</strong> større grad af nøjagtighed <strong>en</strong>d normalt. De tematiserede<br />
spørgsmål er derfor først blevet nedskrevet på dansk <strong>og</strong> <strong>en</strong>gelsk <strong>og</strong> derefter oversat til spansk for<br />
11
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
at lette tolk<strong>en</strong>s arbejde. Interview<strong>en</strong>e har d<strong>og</strong> ikke været mere styrede, <strong>en</strong>d at der har været rum<br />
for kreativitet hos d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske tolk <strong>og</strong> hos forfatter<strong>en</strong> <strong>–</strong> i de tilfælde, hvor det har været<br />
muligt at forstå informant<strong>en</strong>.<br />
Spørgeramm<strong>en</strong>s temaområder <strong>og</strong> spørgsmål er søgt udvalgt, så problemformulering<strong>en</strong> bedst<br />
kunne besvares. Af Bilag A fremgår alle spørgsmål, der er blevet stillet <strong>og</strong> som afspejler d<strong>en</strong><br />
løb<strong>en</strong>de udvikling <strong>og</strong> erk<strong>en</strong>delse.<br />
Spørgeramm<strong>en</strong> er tilpasset informanterne, som er blevet inddelt i fire grupper, alt efter d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kelte informants baggrund <strong>og</strong> tilknytningsforhold:<br />
12<br />
Gruppe 1 <strong>–</strong> Dansk TNC<br />
Gruppe 2 <strong>–</strong> Nabovirksomhed<br />
Gruppe 3 <strong>–</strong> Off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Gruppe 4 <strong>–</strong> Ekstern ekspert<br />
D<strong>en</strong> første gruppe (8 interview/8 informanter) udgøres af medarbejdere tilknyttet det pågæld<strong>en</strong>de<br />
danske TNC i Arg<strong>en</strong>tina. I d<strong>en</strong>ne gruppe befinder de to <strong>en</strong>este danske informanter sig, alle<br />
øvrige er arg<strong>en</strong>tinere. D<strong>en</strong> and<strong>en</strong> gruppe (12 interview/15 informanter) består af ansatte ved<br />
nabovirksomheder, landmænd <strong>og</strong> underleverandører. D<strong>en</strong> tredje gruppe (9 interview/11<br />
informanter) består af politikere <strong>og</strong> embedsmænd, som tilsamm<strong>en</strong> udgør grupp<strong>en</strong> af off<strong>en</strong>tlige<br />
myndigheder. I d<strong>en</strong> sidste gruppe (17 interview/17 informanter) findes de eksterne eksperter,<br />
som er tilknyttet NGO’er, massemedier <strong>og</strong> universiteter. Spørgeramm<strong>en</strong> til d<strong>en</strong>ne gruppe er<br />
yderligere tilpasset disse tre fraktioner.<br />
2.5.2 Interviewsituation<strong>en</strong><br />
Interview<strong>en</strong>e er mellem ½ time <strong>og</strong> 2 timers længde <strong>og</strong> følger struktur<strong>en</strong> i de semistrukturerede<br />
spørgerammer, der fremgår af Bilag A. Interview<strong>en</strong>e foregik et neutralt sted, oftest på<br />
informant<strong>en</strong>s kontor eller i et mødelokale i d<strong>en</strong> pågæld<strong>en</strong>de virksomhed eller organisation. I det<br />
tilfælde, informant<strong>en</strong> repræs<strong>en</strong>terede <strong>en</strong> virksomhed, indledtes interviewet typisk med <strong>en</strong><br />
rundvisning på fabrikk<strong>en</strong>, hvor f.eks. produktionslokaler <strong>og</strong> r<strong>en</strong>sningsanlæg blev fremvist.<br />
Tilstede under interviewet var undertegnede <strong>og</strong> <strong>en</strong> medbragt tolk.<br />
Ved de første interview, der blev foretaget, indledtes på <strong>en</strong>gelsk med <strong>en</strong> præs<strong>en</strong>tation <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
række spørgsmål, som blev oversat til spansk. Efter få interview k<strong>en</strong>dte tolk<strong>en</strong> til<br />
problemstilling<strong>en</strong> <strong>og</strong> kunne ved de efterfølg<strong>en</strong>de interview lede det. Ved disse interview var<br />
spr<strong>og</strong>et spansk.<br />
Val<strong>en</strong>tine nævner, at man skal være opmærksom på magtrelationer i et interview. Jeg<br />
observerede ing<strong>en</strong> restriktioner fra informanternes side. D<strong>en</strong> kvindelige tolk, <strong>en</strong> erfar<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
professionel ge<strong>og</strong>raf fra Bu<strong>en</strong>os Aires Universitet (UBA), gjorde mig d<strong>og</strong> opmærksom på, at <strong>en</strong><br />
del af aftalerne form<strong>en</strong>tlig kun var kommet i stand i kraft af, at undertegnede var udlænding.<br />
Hvis hun havde været al<strong>en</strong>e eller med kolleger fra universitet i Bu<strong>en</strong>os Aires, ville hun nok ikke<br />
have fået aftalerne i stand, hvilket hun ofte havde været ude for (Nardi, pk, 2003). Der kan derfor<br />
godt have været tale om magtrelationer, m<strong>en</strong> disse har da været til interviewers fordel.<br />
Ved interview med to informanter var det til tider vanskeligt at skelne, i hvor høj grad udtalelser<br />
var gæld<strong>en</strong>de for begge informanter eller, om der var uover<strong>en</strong>sstemmelser. Derfor tager<br />
specialets kvantitative analyse udgangspunkt i selve interviewet <strong>og</strong> ikke i informant<strong>en</strong>.
2. Metode<br />
De sving<strong>en</strong>de resultater i antal af informanter, der besvarer spørgsmål, e.g. at<br />
rollemodelspørgsmålet kun er besvaret af 18 informanter hænger samm<strong>en</strong> med, at spørgsmål<strong>en</strong>e<br />
er bruttospørgsmål. Det skal forstås på d<strong>en</strong> måde, at arbejdet har været <strong>en</strong> løb<strong>en</strong>de proces, hvor<br />
d<strong>en</strong> samlede mængde spørgsmål, der fremgår af Bilag B, ikke er d<strong>en</strong> samlede mængde<br />
spørgsmål stillet ig<strong>en</strong>nem hele forløbet. I stedet er interview<strong>en</strong>es spørgsmål blevet udbygget fra<br />
interview til interview som <strong>en</strong> følge af d<strong>en</strong> større erk<strong>en</strong>delse, jeg fik under forløbet.<br />
Informanter, der er farvet i holdning<strong>en</strong>, vil måske foregive, at miljøsituation<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina er<br />
bedre <strong>en</strong>d d<strong>en</strong> i virkelighed<strong>en</strong> er <strong>–</strong> eller omv<strong>en</strong>dt. Langt de fleste, der delt<strong>og</strong> i d<strong>en</strong>ne<br />
undersøgelse, m<strong>en</strong>er jeg har givet et oprigtigt billede af situation<strong>en</strong>; m<strong>en</strong> der er ing<strong>en</strong> tvivl om, at<br />
der i Arg<strong>en</strong>tina hersker <strong>en</strong> bitterhed over for systemet, i særdeleshed over for politikere, som<br />
mange m<strong>en</strong>er har forrådt landet for eg<strong>en</strong> vindings skyld.<br />
Interview<strong>en</strong>e fandt sted, hvis ikke andet er nævnt, på følg<strong>en</strong>de lokaliteter <strong>og</strong> tidspunkter:<br />
Porteña i marts 2003, Quilmes i april 2003 <strong>og</strong> Cipolletti i oktober <strong>og</strong> november 2003.<br />
2.5.3 Optagelse af interview, transskribering & oversættelse<br />
Interview<strong>en</strong>e er blevet optaget med minidisk-optager med ekstern mikrofon. D<strong>en</strong> digitale<br />
optagelse har givet et meget tydeligt <strong>og</strong> brugbart udgangspunkt for transskribering. Der er både<br />
fordele <strong>og</strong> ulemper forbundet med brug<strong>en</strong> af optager. Val<strong>en</strong>tine m<strong>en</strong>er, man bedre kan<br />
konc<strong>en</strong>trere sig om interviewet, når man slipper for at tage notat. Interviewet skulle blive bedre<br />
af at blive ført som <strong>en</strong> normal samtale. Man har desud<strong>en</strong> d<strong>en</strong> fordel at kunne høre interviewet<br />
ig<strong>en</strong> <strong>og</strong> ig<strong>en</strong> <strong>og</strong> måske opfange nuancer, som man ikke først forstod. Det bliver d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så<br />
påpeget, at ikke alle bryder sig om at blive interviewet. Det kan skyldes g<strong>en</strong>erthed, kulturelle<br />
årsager eller et spørgsmål om status. Forfatterne nævner, at man n<strong>og</strong>le gange vil få flere<br />
oplysninger ud<strong>en</strong> brug af optager. Dette skulle især gøre sig gæld<strong>en</strong>de ved interview af<br />
erhvervsfolk. Hvad angår dette casestudies interview udviste næst<strong>en</strong> samtlige informanter <strong>en</strong><br />
interesse for interviewet <strong>og</strong> syntes ikke at tilbageholde informationer. Mange informanter<br />
forekom ligefrem <strong>en</strong>tusiastiske. Dette skal måske tilskrives kulturforskelle mellem dansk <strong>og</strong><br />
arg<strong>en</strong>tinsk omgangsform. Alle interview på nær tre foregik på spansk, hvorfor optagelse af<br />
interview ikke blot var nødv<strong>en</strong>digt på grund af de mange informationer, der blev formidlet, m<strong>en</strong><br />
<strong>og</strong>så af r<strong>en</strong>t forståelsesmæssige årsager. Transskribering<strong>en</strong> af de arg<strong>en</strong>tinske interview er<br />
foretaget af arg<strong>en</strong>tinske studer<strong>en</strong>de, m<strong>en</strong>s oversættels<strong>en</strong> til dansk er forestået af spanskkyndige<br />
personer i Danmark.<br />
2.5.4 H<strong>en</strong>synet til <strong>en</strong> and<strong>en</strong> kultur<br />
Ved interview i andre kulturer påpeger Val<strong>en</strong>tine, at der er forskellige faktorer, der kan begrænse<br />
adgang<strong>en</strong> til informationer. Man skal <strong>en</strong>dvidere være opmærksom på, at der kan eksistere et<br />
misforhold mellem hvide forskere fra Europa <strong>og</strong> Nordamerika <strong>og</strong> deres informanter i d<strong>en</strong> tredje<br />
verd<strong>en</strong>. Dette har jeg ikke oplevet som et problem. Informanterne virkede nærmest glade for at få<br />
lov at give deres m<strong>en</strong>inger til k<strong>en</strong>de. Det kunne måske hænge samm<strong>en</strong> med, at Arg<strong>en</strong>tina ikke er<br />
et typisk uland. Mange arg<strong>en</strong>tinere tager afsæt i europæiske værdier <strong>og</strong> opfatter sig ikke som<br />
borgere i et uland. Det kunne <strong>og</strong>så hænge samm<strong>en</strong> med emnets karakter, hvor informanterne<br />
opfatter sig som eksperter på lokale forhold <strong>og</strong> herved motiveres til samarbejde. Eller måske<br />
spillede d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske tolks tilstedeværelse <strong>en</strong> rolle for d<strong>en</strong> gode stemning under interview<strong>en</strong>e.<br />
D<strong>en</strong> største barriere ved feltarbejde i Arg<strong>en</strong>tina er spr<strong>og</strong>et. Ud<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> føderale hovedstad,<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires, taler de fleste kun spansk. Derfor var <strong>en</strong> tolk uundværlig for projektets<br />
13
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
g<strong>en</strong>nemførelse. Dette gælder både i kontaktfas<strong>en</strong> <strong>og</strong> under interview, hvor <strong>en</strong> dygtig tolk tillod<br />
<strong>en</strong> høj grad af detaljering i besvarelserne.<br />
2.6 Analyse- <strong>og</strong> tolkningsteknik<br />
Det empiriske materiale baserer sig på interview, som udgør omkring 420 sider. Arbejdet med<br />
dette materiale har i sig selv været <strong>en</strong> meget ressourcekræv<strong>en</strong>de, m<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dig opgave, i første<br />
omgang for at kunne forstå informanternes spanske svar detaljeret, dernæst for det videre<br />
arbejde, der har omfattet <strong>en</strong> delanalyse med udgangspunkt i <strong>en</strong> helhedsforståelse. D<strong>en</strong><br />
ned<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de fremgangsmåde, jeg har b<strong>en</strong>yttet mig af, tager sit afsæt i Anders<strong>en</strong> (1999), som<br />
påpeger, at formålet med analyse er, ved for<strong>en</strong>kling, at få skabt overskuelighed i de indsamlede<br />
data. Dette har jeg søgt opnået ved først at g<strong>en</strong>nemlæse samtlige interview. Et ganske<br />
tidskræv<strong>en</strong>de arbejde, der er nødv<strong>en</strong>digt for at få et helhedsindtryk af materialet. Ved<br />
g<strong>en</strong>nemgang af alle interview opnås d<strong>en</strong> helhedsforståelse, der er nødv<strong>en</strong>dig for at kunne udtage<br />
de væs<strong>en</strong>tligste temaer <strong>og</strong> underlægge dem <strong>en</strong> nærmere analyse. Med to forskelligfarvede<br />
transpar<strong>en</strong>tmarkere er informanternes svar blevet markeret alt efter grad<strong>en</strong> af relevans <strong>og</strong> stikord<br />
for relevante temaer er blevet noteret i tekstmargin, jf. det Anders<strong>en</strong> (1999:253) b<strong>en</strong>ævner<br />
segm<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> koder. Informanternes svar er blevet samm<strong>en</strong>lignet <strong>og</strong> vægtet i forhold til hinand<strong>en</strong><br />
ud fra kategorier eller temaområder for derefter at blive holdt op mod de formodninger, jeg på<br />
forhånd har haft om emnet. Anders<strong>en</strong> beskriver kvalitativ analyse <strong>og</strong> tolkning som <strong>en</strong> kræv<strong>en</strong>de<br />
fremgangsmåde, der ”… stiller store krav til skriftlig dokum<strong>en</strong>tation (som oftest totale udskrifter<br />
af kvalitative interview), der sædvanligvis er meget omfatt<strong>en</strong>de <strong>og</strong> ikke struktureret…”.<br />
D<strong>en</strong> kvalitative analyse er suppleret med <strong>en</strong> kvantitativ del, der viser overordnede t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser i<br />
datamaterialet <strong>og</strong> som kan give anledning til <strong>en</strong> nøjere kvalificering. D<strong>en</strong> kvantitative analyse<br />
baserer sig på <strong>en</strong> række temaer, som er fremkommet ved at g<strong>en</strong>nemgå interview<strong>en</strong>e <strong>og</strong> samle<br />
besvarelserne i et afkrydsningsskema. Se Bilag A. Ved d<strong>en</strong>ne bearbejdelse er analys<strong>en</strong>s temaer<br />
eller kategorier formuleret <strong>og</strong> det statistiske materiale, som præs<strong>en</strong>teres i analysekapitlernes<br />
figurer, opnået.<br />
Ud fra de <strong>en</strong>kelte interview er fremstillet et referat af 1-4 siders længde med c<strong>en</strong>trale pointer<br />
<strong>og</strong> citater. Dette materiale er fordelt i analys<strong>en</strong>, så det passer ind i et mønster <strong>og</strong> er under arbejdet<br />
løb<strong>en</strong>de blevet samm<strong>en</strong>lignet med det øvrige datamateriale. Det er reformuleret eller udbygget,<br />
indtil det passede ind i samm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong>. Arbejdet har konc<strong>en</strong>treret sig om det Anders<strong>en</strong><br />
b<strong>en</strong>ævner m<strong>en</strong>ings<strong>en</strong>heder i.e. m<strong>en</strong>ingsfulde sætninger eller tekstafsnit, der kan stå for sig selv<br />
eller i samm<strong>en</strong>hæng. I d<strong>en</strong>ne proces anbefaler Anders<strong>en</strong> at b<strong>en</strong>ytte PC’<strong>en</strong>s copy/paste-funktion.<br />
D<strong>en</strong> bruges ligeledes effektivt til at samle citater <strong>og</strong> situationer fra materialet, der illustrerer<br />
interview<strong>en</strong>es hovedindtryk.<br />
Tolkningsprocess<strong>en</strong> ved indsamling af kvalitative data er ikke adskilt fra selve<br />
indsamlingsprocess<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> foregår samtidig med indsamling af oplysninger (ibid.).<br />
2.7 Vurdering af kilder<br />
Kilders validitet<br />
Meget af det sekundære kildemateriale er på spansk <strong>og</strong> opgjort forskelligt, hvilket har gjort det<br />
vanskeligt at samm<strong>en</strong>holde kilder. Det er eksempelvis vanskeligt at finde data for Stor-Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires, idet statistik oftest <strong>en</strong>t<strong>en</strong> opdeles for d<strong>en</strong> føderale hovedstad eller for Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
Provins. Desud<strong>en</strong> har mine begrænsede spr<strong>og</strong>færdigheder i spansk indskrænket brug<strong>en</strong> af<br />
arg<strong>en</strong>tinske sekundære kilder, da meget få arg<strong>en</strong>tinske tekster findes på andre spr<strong>og</strong> <strong>en</strong>d spansk.<br />
14
Det begrænser særlig brug<strong>en</strong> af aktuelle, akademiske kilder, der beskriver følg<strong>en</strong> af d<strong>en</strong><br />
økonomiske deroute. Således har det været nødv<strong>en</strong>digt at b<strong>en</strong>ytte <strong>en</strong>gelskspr<strong>og</strong>ede avisartikler<br />
for at dække dette område.<br />
Det statistiske materiale b<strong>en</strong>yttet i udarbejdels<strong>en</strong> af d<strong>en</strong>ne rapport stammer fortrinsvis fra<br />
off<strong>en</strong>tlige institutioner <strong>og</strong> internationale organisationer <strong>–</strong> hvorfor validitet<strong>en</strong> synes at være<br />
tilfredsstill<strong>en</strong>de. Hvad angår miljøforhold i Arg<strong>en</strong>tina har det vist sig vanskeligt at kontrollere<br />
alle kilder, idet <strong>en</strong> del originalt materiale har været på spansk.<br />
Miljøforhold er, <strong>og</strong>så i Arg<strong>en</strong>tina, g<strong>en</strong>stand for forskellige holdninger. Således er der<br />
traditionelt delte m<strong>en</strong>inger om, hvor græns<strong>en</strong> mellem miljø- <strong>og</strong> økonomiske interesser skal gå.<br />
Dette dilemma er specielt interessant at studere i et land som Arg<strong>en</strong>tina, på grund af landets<br />
langvarige økonomiske krise. Se Bilag C. Det er vanskeligt at vurdere visse kilders validitet. Det<br />
er d<strong>og</strong> forfatter<strong>en</strong>s opfattelse, at kilderne g<strong>en</strong>erelt er af <strong>en</strong> sådan karakter, at mindre usikkerheder<br />
ikke har betydning for opgav<strong>en</strong>s konklusioner.<br />
Tolkning<br />
De tre danske virksomheder, der indgår i undersøgels<strong>en</strong>, er før<strong>en</strong>de på verd<strong>en</strong>splan ind<strong>en</strong> for<br />
hver sit område. De beskæftiger sig med <strong>en</strong>t<strong>en</strong> fødevarer eller g<strong>en</strong>brug, hvilket er områder, der<br />
traditionelt ikke er så forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de som f.eks. kemiindustri. I disse forretningsområder er der<br />
fokus på kvalitet, <strong>og</strong> miljøtemaet har <strong>en</strong> vis udbredelse. Rapport<strong>en</strong>s resultat <strong>og</strong> konklusion vil<br />
kunne være påvirket heraf. Havde virksomhederne beskæftiget sig med andre industrigr<strong>en</strong>e som<br />
f.eks. d<strong>en</strong> petrokemiske industri, havde udfaldet måske været anderledes. Derfor er det vigtigt at<br />
have sig virksomhedernes baggrund for øje, når resultatet tolkes. M<strong>en</strong> der er, som Ruud (1992)<br />
<strong>og</strong> flere informanter peger på, i forbindelse med al produktion forbundet <strong>en</strong> eller and<strong>en</strong> form for<br />
forur<strong>en</strong>ing <strong>–</strong> al produktion medfører <strong>en</strong> miljømæssig påvirkning. At de tre casevirksomheder har<br />
valgt at gøre n<strong>og</strong>et ved miljøproblemer er et positivt skridt, <strong>og</strong> det gør <strong>en</strong> forskel.<br />
15<br />
1.
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
3. Baggrund<br />
Dette kapitel har til formål at skabe <strong>en</strong> forudsætning for forståelse af specialets emne.<br />
Indledningsvis introduceres emnet Miljø <strong>og</strong> TNC’er g<strong>en</strong>erelt (afsnit 3.1), derefter beskrives<br />
udvalgte forhold i værtslandet (afsnit 3.2). I Bilag C på side 111 findes <strong>en</strong> udførlig beskrivelse af<br />
Arg<strong>en</strong>tina, herunder landets socioøkonomiske udvikling.<br />
3.1 TNC’er som drivkraft for miljøforbedringer<br />
3.1.1 TNC’er<br />
Globalisering<strong>en</strong> af økonomi<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> voks<strong>en</strong>de rolle af TNC’er har øget opmærksomhed<strong>en</strong><br />
omkring de miljømæssige konsekv<strong>en</strong>ser af d<strong>en</strong>ne udvikling (Chudnovsky & López, 1999a).<br />
Mere <strong>en</strong>d 2/3 af verd<strong>en</strong>shandel<strong>en</strong> foregår mellem <strong>en</strong>heder i disse selskaber <strong>og</strong> i mange lande,<br />
svar<strong>en</strong>de til 1/3 af iland<strong>en</strong>es samlede BNP, så TNC’ers rolle for teknol<strong>og</strong>ispredning er c<strong>en</strong>tral<br />
(Hans<strong>en</strong>, 1998). Det er ind<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> råvareint<strong>en</strong>sive <strong>og</strong> mest miljøbelast<strong>en</strong>de industri, TNC’er<br />
især gør sig gæld<strong>en</strong>de, <strong>og</strong> ofte har man hørt om TNC’er i forbindelse med ulandes billige<br />
arbejdskraft <strong>og</strong> mangl<strong>en</strong>de lovgivning (Anderberg, 2003).<br />
Der findes i dag 64.000 TNC’er med over 870.000 <strong>datterselskaber</strong>, som tilsamm<strong>en</strong><br />
beskæftiger mere <strong>en</strong>d 53 mio. m<strong>en</strong>nesker. Via ud<strong>en</strong>landske direkte investeringer (FDI) spiller de<br />
<strong>en</strong> større rolle <strong>en</strong>d handel for udbredels<strong>en</strong> af varer <strong>og</strong> service (UNCTAD, 2003). Globalt salg via<br />
TNC’er andrager 18.000 mia. USD. Til samm<strong>en</strong>ligning er verd<strong>en</strong>s samlede eksport på 8.000<br />
mia. USD.<br />
Dick<strong>en</strong> (1992) m<strong>en</strong>er, at sted <strong>og</strong> ge<strong>og</strong>rafi spiller <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle for måd<strong>en</strong>, hvorpå <strong>en</strong><br />
virksomhed etableres <strong>og</strong> for d<strong>en</strong>s måde at agere på. En virksomhed er et produkt af <strong>en</strong><br />
kompliceret proces, som finder sted på baggrund af forståelsesmæssige, kulturelle, sociale,<br />
politiske <strong>og</strong> økonomiske faktorer, <strong>og</strong> hvor d<strong>en</strong> nationale baggrund spiller <strong>en</strong> dominer<strong>en</strong>de rolle.<br />
TNC’er er bærere af disse k<strong>en</strong>detegn, der både påvirker <strong>og</strong> lader sig påvirke af d<strong>en</strong><br />
stedsspecifikke karakter fra landet <strong>og</strong> samfund<strong>en</strong>e, hvori de opererer. På d<strong>en</strong>ne måde opstår <strong>en</strong><br />
række karakteristiske resultater. TNC’ernes oprindelsesland har tilsynelad<strong>en</strong>de d<strong>en</strong> mest<br />
betyningsfulde påvirkning. Hermed være ikke sagt, at TNC’er med <strong>en</strong> bestemt national<br />
oprindelse er id<strong>en</strong>tiske, hvilket ikke er tilfældet. I <strong>en</strong>hver national samm<strong>en</strong>hæng vil der eksistere<br />
særlige selskabskulturer opstået fra <strong>en</strong> virksomheds specifikke selskabshistorie, som<br />
forudbestemmer det til at agere på bestemte strategiske måder (Dick<strong>en</strong>, 1992).<br />
D<strong>en</strong> halvering af FDI, der fandt sted i 2001 bunder i tre forhold: makroøkonomsiske,<br />
mikroøkonomiske <strong>og</strong> institutionelle (UNCTAD, 2003). I de makroøkonomiske forhold indgår<br />
recession eller lav vækst i verd<strong>en</strong>søkonomi<strong>en</strong>. Mikroøkonomisk har der været <strong>en</strong> lavere profit<br />
blandt TNC’er <strong>og</strong> <strong>en</strong> nedgang i TNC’ers evne til at finansiere FDI g<strong>en</strong>nem interne koncernlån på<br />
grund af store afdrag på lån. Sidst skal nævnes de institutionelle forhold, hvor færre<br />
privatiseringer har medvirket til nedgang<strong>en</strong> i FDI-overførsel. Virksomheders tilbøjelighed til at<br />
investere <strong>og</strong> tage nye risici aft<strong>og</strong> på grund af skandaler i erhvervslivet <strong>og</strong> tab af tillid til de<br />
industrier (telekommunikation, <strong>en</strong>ergi <strong>og</strong> IT), som delt<strong>og</strong> i FDI-boomet sidst i 1990’erne. I 2002<br />
kom der atter vækst i FDI-overførsler, som blev øget med 10 pct. i forhold til året forind<strong>en</strong>, til <strong>en</strong><br />
værdi af USD 7.000 mia (ibid.).<br />
16
3. Baggrund<br />
3.1.2 Miljøforbedringer g<strong>en</strong>nem TNC’er<br />
TNC’er bydes i dag velkomm<strong>en</strong> af mange ulande, fordi deres tilstedeværelse af mange opfattes<br />
som udvikl<strong>en</strong>de for et ulands økonomi <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>iske niveau. I d<strong>en</strong> forbindelse spiller det <strong>en</strong><br />
vigtig rolle, at TNC’er er før<strong>en</strong>de på det teknol<strong>og</strong>iske område, e.g. miljøteknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> i ledelses<strong>og</strong><br />
miljøstyring (Hadlock, 1994; Hans<strong>en</strong>, 2002b). D<strong>en</strong>ne opfattelse er af nyere dato. I 1960’erne<br />
<strong>og</strong> 1970’erne blev TNC’ers investeringer i ulande af mange anset som <strong>en</strong> udnyttelse af ulandes<br />
mere lempelige miljøregulering <strong>og</strong> <strong>en</strong> udtømning af deres naturressourcer (Chudnovsky &<br />
López, 2002). Afsluting<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> kolde krig <strong>og</strong> det frie markeds udbredelse har imidlertid<br />
ændret holdning<strong>en</strong> til TNC’er (Kolodner, 1994). I dag er de fleste regeringer gået bort fra direkte<br />
kontrol <strong>og</strong> restriktioner til mere markedsv<strong>en</strong>lige tiltag (UNCTAD, 2003). Kapital<strong>en</strong>s øgede<br />
mobilitet <strong>og</strong> vækst<strong>en</strong> i internationale <strong>og</strong> bilaterale handelsaftaler har for<strong>en</strong>klet procedurerne <strong>og</strong><br />
øget udbredels<strong>en</strong> af TNC’er (Kolodner, 1994).<br />
Hadlock (1994) påpeger, at de fleste ulande har <strong>en</strong> miljølovgivning. Der er d<strong>og</strong> ofte et stort<br />
problem med implem<strong>en</strong>tering, hvilket skyldes mangel på økonomiske ressourcer, uddannet<br />
personale <strong>og</strong> udstyr (Hans<strong>en</strong>, 2002a).<br />
Ofte kontrolleres TNC’er str<strong>en</strong>gere <strong>en</strong>d lokale virksomheder. Dette skyldes delvis, at TNC’er<br />
er det mest synlige tegn på ud<strong>en</strong>landsk tilstedeværelse <strong>og</strong> derfor let kan blive udpeget til<br />
syndebuk i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige debat om miljø. En and<strong>en</strong> forklaring kan ligge i, at TNC’er i<br />
modsætning til lokale virksomheder formodes at have bedre økonomiske, teknol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong><br />
organisatoriske muligheder for at tage miljøh<strong>en</strong>syn (Hans<strong>en</strong>, 2002a).<br />
Ruud (1992) pointerer, at TNC’er normalt foretrækker at føre <strong>en</strong> rolig, tilbagetrukket<br />
tilværelse, hvilket er d<strong>en</strong> bedste forudsætning for at skabe profit. Derfor holder TNC’er sig ude<br />
af lokalpolitiske forhold <strong>og</strong> konc<strong>en</strong>trerer sig om at have ord<strong>en</strong> i sine sager. Der er <strong>en</strong> risiko for, at<br />
TNC’ers anonyme tilværelse kan medføre isolation, <strong>og</strong> at de miljøtiltag, et TNC indfører, ikke<br />
bliver synlige for d<strong>en</strong> lokale industri <strong>og</strong> befolkning i det pågæld<strong>en</strong>de uland. Hans<strong>en</strong> (pk, 2003b)<br />
<strong>og</strong> Ruud (1992) påpeger <strong>en</strong>dvidere, at der findes eksempler på, at TNC’er outsourcer visse<br />
s<strong>en</strong>sitive aktiviteter til underleverandører, som så udfører de miljøproblematiske opgaver.<br />
Således kan aktivitet<strong>en</strong> ikke direkte knyttes til TNC’er.<br />
Forbedret <strong>miljøpraksis</strong><br />
Chudnovsky & López (2002) peger på, at der er fire måder, hvorpå ulande kan erhverve<br />
teknol<strong>og</strong>i, innovation <strong>og</strong> ekspertise fra TNC’er: (1) ved FDI, (2) ved joint v<strong>en</strong>ture mellem et<br />
hjemligt firma <strong>og</strong> et TNC, (3) ved kontraktlige indkøb af teknol<strong>og</strong>i (pat<strong>en</strong>ter, lic<strong>en</strong>ser, etc.), <strong>og</strong><br />
(4) ved ulovlig kopiering af teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> produkter. Dette speciale beskæftiger sig med de første<br />
to måder, idet et TNC’s datterselskab <strong>en</strong>t<strong>en</strong> er <strong>en</strong> FDI eller et joint v<strong>en</strong>ture. Investeringerne<br />
muliggør <strong>en</strong> spredning <strong>og</strong> udbredelse af avanceret teknol<strong>og</strong>i, som anses for at være <strong>en</strong> af<br />
drivkræfterne, måske <strong>en</strong>dda hoveddrivkraft<strong>en</strong> i ulandes bestræbelser på at vinde ind på verd<strong>en</strong>s<br />
før<strong>en</strong>de teknol<strong>og</strong>ilande. I mange sektorer besidder TNC’er vigtige teknol<strong>og</strong>iske fordele, som ofte<br />
er på forkant med udvikling<strong>en</strong>, hvad angår ledelsesmæssige- <strong>og</strong> organisatoriske rutiner. Også<br />
Hadlock (1994) m<strong>en</strong>er, at TNC’er udgør d<strong>en</strong> vigtigste kraft for overførsel af vid<strong>en</strong> om miljø <strong>og</strong><br />
teknol<strong>og</strong>i til ulande:<br />
”The multinational firms provide a significant bridge in the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal sphere betwe<strong>en</strong> one country and<br />
another and betwe<strong>en</strong> one region and another. They do so with perhaps as great or greater influ<strong>en</strong>ce than do<br />
other international players in <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal protection and control (Such as the UN), other international<br />
governm<strong>en</strong>tal organizations and commissions, and the larger NGOs”.<br />
17
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
TNC’ets pot<strong>en</strong>tiale til at indføre miljøteknol<strong>og</strong>ier i ulande afhænger d<strong>og</strong> ikke kun af størrels<strong>en</strong> af<br />
FDI, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så af <strong>en</strong> række andre faktorer. Først <strong>og</strong> fremmest kvalitet<strong>en</strong>, investering<strong>en</strong>s type,<br />
hvilke værdier TNC’et tilfører, datterselskabets rolle i TNC’ets globale netværk, værtslandets<br />
karakteristika, som påvirker både typ<strong>en</strong> <strong>og</strong> størrels<strong>en</strong> af FDI <strong>og</strong> dets bidrag til vækst <strong>og</strong><br />
konkurr<strong>en</strong>ce. Desud<strong>en</strong> spiller evn<strong>en</strong> til at tilegne sig <strong>og</strong> drage fordel af ud<strong>en</strong>landske teknol<strong>og</strong>iske<br />
input <strong>en</strong> stor rolle (Chudnovsky & López, 1999a).<br />
Effekt<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> miljømæssige g<strong>en</strong>nemslagskraft af FDI påvirkes af flg. fire områder<br />
(Dunning, 1994; Chudnovsky & López, 1999a):<br />
18<br />
Sektor<strong>en</strong>, TNC’et investerer i, anlæggets eller udstyrets alder, markeds-, ressource-,<br />
effektivitets- <strong>og</strong> værdisøgningsstrategier samt investering<strong>en</strong>s eksportori<strong>en</strong>tering. Dette<br />
er særlig vigtigt, når afsætningsmarkedet er ”miljøfølsomt”.<br />
TNC’<strong>en</strong>s miljøpolitik, tilgang<strong>en</strong> til miljøsystemer samt størrels<strong>en</strong> <strong>og</strong> typ<strong>en</strong> af d<strong>en</strong>s<br />
forbindelse til leverandører, kunder <strong>og</strong> konkurr<strong>en</strong>ter.<br />
Værtslandets miljøbestemmelser <strong>og</strong> grad<strong>en</strong> af håndhævelse samt indflydels<strong>en</strong> fra<br />
stakeholders e.g. NGO’er, forbruger- <strong>og</strong> faglige organisationer <strong>og</strong> lokalsamfund.<br />
Hjemlandets bestemmelser mht. TNC-aktionærers ansvar for deres oversøiske<br />
aktiviteter <strong>og</strong> udlånsinstitutioners rolle i udbygning<strong>en</strong> af miljøstandarder som <strong>en</strong><br />
betingelse for lån, e.g. IMF, Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong>, <strong>og</strong> Danmarks Internationale<br />
Investeringsfonde.<br />
TNC’ets tilstedeværelse gavner<br />
TNC’er kan medføre <strong>en</strong> række afledte effekter, påpeger Chudnovsky & López (1999a). Deres<br />
tilstedeværelse kan medføre <strong>en</strong> øget konkurr<strong>en</strong>ce, der vil tvinge lokale virksomheder til<br />
effektivisering <strong>og</strong> måske innovering. Endvidere vil lokale virksomheder kunne drage fordel ved<br />
at ansætte medarbejdere, der har fået deres uddannelse hos TNC’er, eller de kan kopiere måd<strong>en</strong>,<br />
TNC’er arbejder på. Hadlock (1994) påpeger d<strong>og</strong>, at TNC’er er medvirk<strong>en</strong>de til at ”dræne”<br />
pulj<strong>en</strong> af kvalificerede medarbejdere.<br />
Danmarks Internationale Investeringsfonde lægger vægt på tre miljømæssige fordele ved joint<br />
v<strong>en</strong>ture. (1) G<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landske investor får projektet adgang til international<br />
miljøekspertise med udgangspunkt i reglerne i OECD-lande. (2) Projekternes evne til at hindre<br />
større miljøproblemer forbedres med adgang til produkt- <strong>og</strong> procesteknol<strong>og</strong>i. (3) D<strong>en</strong><br />
ud<strong>en</strong>landske ejer står ikke kun til regnskab overfor lokale interesser, m<strong>en</strong> må <strong>og</strong>så tage h<strong>en</strong>syn til<br />
de hjemlige. Derfor kan normerne mht. miljøet påvirkes radikalt i projekterne. Disse tre fordele<br />
er vigtige i forhold til lokale virksomheder. Især SME’er må formodes ikke at have d<strong>en</strong>ne<br />
miljømæssige kontakt (IFU, 2000).<br />
Ud<strong>en</strong>landske investorer vil uundgåeligt påvirke ansatte <strong>og</strong> omgivelser med det gode<br />
eksempel, når egne miljøstandarder overføres til projekter i ulande. Det påpeges, at der forud<strong>en</strong><br />
d<strong>en</strong> direkte påvirkning knyttet til selve projektet kan være tale om andre afledte effekter. IFU<br />
(2000) påpeger følg<strong>en</strong>de tre positive indvirkninger, der rækker længere, <strong>en</strong>d hvad der<br />
umiddelbart er omfattet af selve fabrikk<strong>en</strong>s produktion: (1) Påvirkning af kunder <strong>og</strong> lokale<br />
leverandører, under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører, myndigheder <strong>og</strong> private organisationer, der skyldes overførsel<br />
<strong>og</strong> salg af miljøteknol<strong>og</strong>ier, produkter <strong>og</strong> serviceydelser. (2) Miljøsamarbejde med lokale<br />
leverandører <strong>og</strong> under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører, herunder miljøkrav stillet af projektet. (3) Samarbejde med<br />
lokale myndigheder på områder som udvikling af infrastruktur <strong>og</strong> fastsættelse af standarder for
3. Baggrund<br />
miljøhåndtering kan være med til at skabe et samm<strong>en</strong>ligningsgrundlag i forhold til andre lokale<br />
virksomheder. Dette kan medvirke til at højne d<strong>en</strong> miljømæssige infrastruktur.<br />
Investeringsfond<strong>en</strong>e pointerer at:<br />
”... d<strong>en</strong> private sektor, inklusive ud<strong>en</strong>landske investorer, kan spille <strong>en</strong> vigtig rolle med h<strong>en</strong>syn til at overføre<br />
r<strong>en</strong>ere teknol<strong>og</strong>ier <strong>og</strong> ekspertise på miljøområdet til lande ud<strong>en</strong> for OECD” (IFU, 2000).<br />
Det viste sig i forbindelse med IFU’s undersøgelse, at ud<strong>en</strong>landsk ejerskab især i form af private<br />
partnere havde <strong>en</strong> positiv indflydelse på projekternes evne <strong>og</strong> motivation mht. <strong>en</strong> reduktion af<br />
evt. negative miljøpåvirkninger <strong>og</strong> et forbedret arbejdsmiljø. Også selvom investeringsfond<strong>en</strong>e<br />
var mindretalsaktionærer, havde de indflydelse på projekternes miljøstandard. Således havde de<br />
nordiske partnere i 25 pct. af ov<strong>en</strong>nævnte projekter <strong>en</strong> indflydelse mht. motivering til<br />
miljømæssige forbedringer. 55 pct. af projekterne efterlevede miljøstandard<strong>en</strong> i Danmark eller<br />
EU. Det blev <strong>en</strong>dvidere angivet, at d<strong>en</strong> tredjevigtigste faktor bag miljøforbedringer var d<strong>en</strong><br />
interne selskabspolitik, som i de fleste tilfælde var formuleret af d<strong>en</strong> nordiske partner.<br />
Chudnovsky & López’s (2002) undersøgelse af 32 store arg<strong>en</strong>tinske virksomheder viste, at<br />
miljøledelse var mere udviklet i ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder <strong>en</strong>d i ind<strong>en</strong>landskejede. De fleste<br />
ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder, der havde miljøledelse, indførte hovedkvarterets globale politik i<br />
datterselskabet, <strong>og</strong>så selvom datterselskabet i visse tilfælde beholdt <strong>en</strong> del automoni i lokale<br />
forhold. Forur<strong>en</strong>ingsbegræns<strong>en</strong>de tiltag var mere udbredt blandt store firmaer, eksportori<strong>en</strong>terede<br />
firmaer <strong>og</strong> firmaer kontrolleret af TNC’er. Hovedkvarteret fremstod som <strong>en</strong> vigtig kilde til<br />
indførelse af teknol<strong>og</strong>i for ud<strong>en</strong>landske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina. I undersøgels<strong>en</strong> viste det sig<br />
som et g<strong>en</strong>erelt fænom<strong>en</strong>, at TNC’ers forbindelse til underleverandører er mangelfuld. I det hele<br />
taget er kontakt<strong>en</strong> <strong>og</strong> samarbejdet mellem TNC’er <strong>og</strong> lokale virksomheder i d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske<br />
industrielle sektor underudviklet (Chudnovsky & López, 2002).<br />
Virksomheder stiller idag miljøkrav til hinand<strong>en</strong>. De skal med miljøcertificeringer kunne<br />
dokum<strong>en</strong>tere, at de efterlever kunders krav. 60 pct. af danske virksomheder bliver mødt med<br />
miljøkrav fra erhvervskunder <strong>og</strong> 70 pct. af virksomheder med over 250 ansatte stiller miljøkrav<br />
til egne leverandører (DI, 2003).<br />
3.1.3 Retningslinier for TNC’er<br />
Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong> (1999) m<strong>en</strong>er, at der er fire initiativer, der kan forbedre d<strong>en</strong> private sektors<br />
miljømæssige praksis: (1) bind<strong>en</strong>de internationale miljøaftaler i forbindelse med FDI, (2) at<br />
miljøforhold <strong>og</strong> -krav indarbejdes i internationale handels- <strong>og</strong> investeringsaftaler, (3) at der<br />
lægges vægt på hjælpepr<strong>og</strong>rammer med miljøforbedr<strong>en</strong>de sigte for d<strong>en</strong> private sektor samt (4)<br />
udstedelse af regler <strong>og</strong> retningslinier for ud<strong>en</strong>landske investorer. Det er det sidste initiativ, der vil<br />
blive g<strong>en</strong>nemgået i dette underafsnit.<br />
Der findes ing<strong>en</strong> international lovgivning, der regulerer TNC’ers handlemåde på sociale- <strong>og</strong><br />
miljømæssige områder. Årsag<strong>en</strong> skal findes i interessemodsætninger mellem i- <strong>og</strong> ulande, som<br />
forhindrer aftaler om bind<strong>en</strong>de standarder. Dette har medført, at TNC’er <strong>og</strong> <strong>en</strong>kelte regeringer<br />
har taget initiativ til retningslinier <strong>og</strong> standarder, som virksomheder frivilligt har kunnet tilslutte<br />
sig (Dröge & Trabold, 2001). En række af de initiativer, der oprindelig havde til mål at fremme<br />
social ansvarlighed, omfatter idag <strong>og</strong>så miljøet. Dette gælder bl.a. the Minnesota C<strong>en</strong>ter for<br />
Corporate Responsibility, oprettet i 1978, som g<strong>en</strong>nem Minnesotaprincipperne udbreder sit<br />
regelsæt. Disse taler for retfærdighed, ærlighed, respekt for m<strong>en</strong>neskelig værdighed <strong>og</strong> respekt<br />
for miljøet. Desud<strong>en</strong> taler principperne ikke kun for at involvere investorer, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så kunder,<br />
ansatte, leverandører, ulande <strong>og</strong> samfund.<br />
19
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Kolodner (1994) taler for, at TNC’er fortrinsvis forpligter sig til social ansvarlighed <strong>en</strong>t<strong>en</strong> ved<br />
filantropi eller ved at følge bestemte retningslinier (codes of conduct) som et forsøg fra<br />
erhvervslivets organisationer på at pålægge alle virksomheder i <strong>en</strong> industri <strong>en</strong> selvreguler<strong>en</strong>de<br />
indsats.<br />
Det er hurtigere at komme til <strong>en</strong>ighed om et sæt retningslinier, <strong>en</strong>d det er at opnå <strong>en</strong><br />
international miljøpolitisk <strong>en</strong>ighed, der bygger på lovgivning. Miljørelaterede retningslinier for<br />
virksomheder kan medvirke til at bekæmpe <strong>og</strong> forebygge forur<strong>en</strong>ing. Virksomhederne tilslutter<br />
sig frivilligt bestemmelserne, som retter sig mod myndigheder, leverandører, medarbejdere <strong>og</strong><br />
miljøet i de forskellige lokalisteter (Dröge & Trabold, 2001). Der skabes <strong>en</strong><br />
kommunikationsproces, der tager presser<strong>en</strong>de miljøproblemer op, <strong>og</strong> som fremkommer med<br />
strategier til deres løsning. Man opnår på et tidligt stadium, at bestemte miljøpolitiske mål<br />
indarbejdes i TNC’ers planlægning, <strong>og</strong> at TNC’er i ulande vil b<strong>en</strong>ytte relativt høje<br />
miljøstandarder. Man vil desud<strong>en</strong> ved <strong>en</strong>kelte, klart definerede miljømål muliggøre <strong>en</strong> effektiv<br />
miljøindsats, idet TNC’erne kan udveksle deres vid<strong>en</strong> om miljøstyring <strong>og</strong> innovative<br />
produktionsmetoder (Dröge & Trabold, 2001).<br />
Dröge & Trabold (2001) konkluderer, at TNC’er absolut er i stand til at videregive impulser<br />
til fordel for <strong>en</strong> forbedret miljøpolitik til de forskellige lokaliteter, <strong>og</strong> at de <strong>og</strong>så kan g<strong>en</strong>nemføre<br />
<strong>en</strong> forbedret <strong>miljøpraksis</strong> i deres umiddelbare omgivelser.<br />
Motivation<br />
I Dröge & Trabolds (2001) undersøgelse har det vist sig, at det, der får <strong>en</strong> virksomhed til at<br />
tilslutte sig et sæt retningslinier, er imagepleje <strong>og</strong> markedsandele. Desud<strong>en</strong> kan besparelser i<br />
forbindelse med effektivisering <strong>og</strong>så spille <strong>en</strong> rolle. Det har vist sig, at det er deltagelse i<br />
diskussionsfora <strong>og</strong> d<strong>en</strong> politiske indflydelse, der opnås, der holder virksomheders interesse for<br />
initiativerne ved lige. Særligt når det drejer sig om udveksling af informationer om<br />
ledelsesmetoder, miljøteknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> kontakt til erhvervsgrupper <strong>og</strong> politiske beslutningstagere.<br />
K<strong>en</strong>detegn<strong>en</strong>de for retningslinierne er, at de er meget g<strong>en</strong>erelle, hvilket bidrager til at så<br />
mange virksomheder tilslutter sig. Opbygning<strong>en</strong> af kontrolmekanismer <strong>og</strong> sanktionsmuligheder<br />
er yderst begrænset. Virksomheder skal i mange tilfælde selv stå for kontrol <strong>–</strong> eksterne kontroller<br />
er ikke planlagt, hvilket kan tolkes som <strong>en</strong> svaghed ved retningslinierne.<br />
Internationale initiativer <strong>og</strong> retningslinier<br />
Med FN’s konfer<strong>en</strong>ce om Miljø <strong>og</strong> Udvikling i Rio de Janeiro i 1992 begyndte der at komme et<br />
internationalt fokus på virksomheders rolle i FN-arbejdet. Op til konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong> <strong>og</strong> efterfølg<strong>en</strong>de er<br />
der opstået <strong>en</strong> række initiativer fra industri<strong>en</strong>, fra FN <strong>og</strong> fra andre organisationer, som omhandler<br />
TNC’ers ansvar. I d<strong>en</strong>ne forbindelse skal blot nævnes et par af de mest betydningsfulde 1 .<br />
En af de tidligste internationale standarder i forbindelse med miljøbeskyttelse i ulande er<br />
erhvervslivets initiativ: the Business Charter for Sustainable Developm<strong>en</strong>t (ICC Charter om<br />
bæredygtig udvikling), som International Chamber of Commerce (ICC) formulerede i år<strong>en</strong>e<br />
1989-1991 efter off<strong>en</strong>tliggørelse af Brundtland-kommision<strong>en</strong>s rapport om miljø <strong>og</strong> udvikling:<br />
Vores fælles fremtid (Our Common Future) (Dröge & Trabold, 2001). Principerklæring<strong>en</strong> blev<br />
vedtaget på Verd<strong>en</strong>s industrielle konfer<strong>en</strong>ce om miljøledelse (World Industry Confer<strong>en</strong>ce on<br />
Environm<strong>en</strong>tal Managem<strong>en</strong>t, WICEM II) i 1991 (Ruud, 1992), som blev afholdt af ICC <strong>og</strong> FN’s<br />
miljøpr<strong>og</strong>ram (UNEP). Principerklæring<strong>en</strong> tager miljøemnet op <strong>og</strong> påbyder sine medlemmer<br />
1 Se Chudnovsky & López (1999b) <strong>og</strong> Dröge & Trabold (2001) for andre initiativer <strong>og</strong> deres indhold<br />
20
3. Baggrund<br />
(SME’er <strong>og</strong> TNC’er) at b<strong>en</strong>ytte d<strong>en</strong> samme <strong>miljøpraksis</strong> overalt i verd<strong>en</strong> (Kimerling, 2001). I<br />
Danmark blev kollektiv tilslutning forkastet ved <strong>en</strong> afstemning i Dansk Industri (DI) umiddelbart<br />
før Rio-konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong>. Dermed har det været op til d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte virksomhed at underskrive<br />
erklæring<strong>en</strong>. I 1991 havde kun seks virksomheder tilsluttet sig charteret. Mangl<strong>en</strong> på <strong>en</strong><br />
overordnet miljøstrategi blandt danske erhvervsorganisationer har medført, at indsats<strong>en</strong> på<br />
miljøområdet foretages individuelt af de <strong>en</strong>kelte virksomheder (Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong>, 1999).<br />
Forud for Rio-konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong> dannedes World Business Council on Sustainable Developm<strong>en</strong>t i<br />
1990. Organisation<strong>en</strong>, der ledes af et erhvervsråd med hovedsæde i G<strong>en</strong>eve, arbejder for<br />
udbredels<strong>en</strong> af begreberne eco-effici<strong>en</strong>cy <strong>og</strong> tripple bottom line i.e. at virksomheder udover et<br />
økonomisk ansvar <strong>og</strong>så må tage et socialt <strong>og</strong> et miljømæssigt ansvar. Flere industrivirksomheder<br />
har tilsluttet sig initiativet (Niels<strong>en</strong> & Remm<strong>en</strong>, 2002; WBCSD, 2004).<br />
OECD’s (2000) Guidelines for Multinational Enterprises er <strong>en</strong> udbygning af organisation<strong>en</strong>s<br />
retningslinier fra 1976, som nu <strong>og</strong>så omhandler miljø i forbindelse med TNC’ers aktivitet i<br />
ulande. Ændringerne blev tilføjet i 1991 i forbindelse med Rio-konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong> (Chudnovsky &<br />
López, 1999b). Erklæring<strong>en</strong> skal implem<strong>en</strong>teres <strong>og</strong> håndhæves af stater <strong>og</strong> har til h<strong>en</strong>sigt at<br />
forbedre samarbejde mellem værtslande <strong>og</strong> TNC’er <strong>og</strong> at fremme FDI (Dröge & Trabold, 2001).<br />
N<strong>og</strong>le TNC'er har <strong>en</strong>dvidere etableret et forum, der beskæftiger sig med Corporate Social<br />
Responsibility (CSR), der bl.a. formidler miljøinitiativer, standarder <strong>og</strong> retningslinier rettet mod<br />
virksomheders sociale <strong>og</strong> miljømæssige ansvar. Formålet med CSR er at fremme ansvarlig<br />
ledelse til gavn for både erhvervsliv <strong>og</strong> samfund. The European Business Campaign on<br />
Corporate Social Responsibility er et af de virksomhedsnetværk, der tager udgangspunkt i CSR.<br />
Det blev etableret i forbindelse med EU-topmødet i Lissabon i 2000 (CSR, 2003). D<strong>en</strong>ne<br />
samm<strong>en</strong>slutning er et eksempel på, hvordan dele af industri<strong>en</strong> omformer <strong>og</strong> fortolker koncepter,<br />
som f.eks. bæredygtig udvikling, operationelt til brug for industri<strong>en</strong> (Niels<strong>en</strong> & Remm<strong>en</strong>, 2002).<br />
Dansk Industri arbejder med tilsvar<strong>en</strong>de initiativer i det, der b<strong>en</strong>ævnes virksomhedernes<br />
samfundsmæssige <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t (VSE) (DI, 2003).<br />
Global Compact Initiative er FN’s initiativ for erhvervslivet om overholdelse af<br />
m<strong>en</strong>neskerettigheder <strong>og</strong> miljøbeskyttelse. Det blev etableret <strong>og</strong> kom i stand i forbindelse med<br />
Verd<strong>en</strong>s Økonomiske Forum (World Economic Forum) i Davos i 1999 <strong>og</strong> indført i FN i 2000.<br />
Det er ikke <strong>en</strong> standard eller et ledelsessystem, som <strong>en</strong> virksomhed direkte kan indføre, m<strong>en</strong><br />
derimod <strong>en</strong> platform, hvorfra man kan diskutere et globalt værdisæt (Dröge & Trabolt, 2001).<br />
The Nordic Partnership er et virksomhedsnetværk etableret i 2001 af Verd<strong>en</strong>snaturfond<strong>en</strong><br />
(WWF), medievirksomhed<strong>en</strong> Mandag Morg<strong>en</strong> <strong>og</strong> erhvervsledere fra de nordiske lande. Det<br />
overordnede mål er at gøre miljømæssig bæredygtighed til <strong>en</strong> gevinstgiv<strong>en</strong>de forretning (Nordic<br />
Partnership, 2004).<br />
Verd<strong>en</strong>bank<strong>en</strong>, IMF <strong>og</strong> Danmarks Internationale Investeringsfonde stiller idag miljøkrav, der<br />
skal opfyldes, for at et projekt eller et land kan modtage lån (EEA, 1995; IFU, 2000;<br />
Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong>, 2003a, 2003b). Danmarks Internationale Investeringsfonde IFU, IØ <strong>og</strong> IMØ<br />
vedt<strong>og</strong> i 1996 <strong>en</strong> miljøpolitik med et sæt retningslinier, der har til formål at sikre d<strong>en</strong><br />
miljømæssige forsvarlighed i de projekter, der støttes. IFU <strong>og</strong> IØ er udviklingsfonde med miljø<br />
som sekundært mål, m<strong>en</strong>s MIØ har miljøet som eg<strong>en</strong>tligt mål.<br />
3.1.4 Industriflugthypotes<strong>en</strong><br />
Industriflugthypotes<strong>en</strong> opstod på baggrund af de miljømæssige stramninger, indført i de fleste<br />
ilande som følge af 1970’ernes værdiskift på miljøområdet (Leonard, 1988). D<strong>en</strong> går ud fra, at<br />
virksomheder fra lande, hvor der hersker <strong>en</strong> stærk grad af miljøbeskyttelse, i.e. ilande, ville flytte<br />
21
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
deres forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de virksomhed til lande, såkaldte pollution hav<strong>en</strong>s, med <strong>en</strong> svagere eller ing<strong>en</strong><br />
beskyttelse på miljøområdet i.e. ulande (Pearson, 1988). Det har imidlertid vist sig, at<br />
miljølovgivning eller -kontrol ikke spiller n<strong>og</strong><strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig rolle ved lokaliseringsbeslutninger<br />
(Brack et al., 2000) <strong>og</strong> at ilande derfor ikke har grund til at bekymre sig om tab af FDI, som<br />
følge af str<strong>en</strong>gere miljøregler (Pearson, 1988). Andre faktorer som politisk stabilitet,<br />
markedsmæssige fordele e.g. markedsnærhed, infrastruktur, arbejdsomkostninger <strong>og</strong><br />
skattemæssige fordele er mere afgør<strong>en</strong>de for, om <strong>en</strong> virksomhed outsourcer. Derudover er<br />
omkostningerne til miljøbeskyttelse relativt lave i forhold til de totale produktionsomkostninger,<br />
så i de fleste tilfælde kan det betale sig at tilpasse produktion<strong>en</strong> til ny lovgivning (Anderberg,<br />
2003). I Hans<strong>en</strong>s (1998) undersøgelse svarede 50 pct. af virksomhederne, at adgang til markeder<br />
var d<strong>en</strong> primære motivationskilde for udflytning til ulande. 18 pct. angav lavere<br />
produktionsomkostninger som årsag<strong>en</strong>. Pearson (1988) påpeger, at <strong>en</strong> undersøgelse af vesttyske<br />
virksomheder viste, at 90 pct. opfyldte de hjemlige miljøregler, <strong>og</strong> at det var ur<strong>en</strong>tabelt at bruge<br />
gammelt udtj<strong>en</strong>t udstyr <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>i. I forbindelse med <strong>en</strong> større undersøgelse af IFU’s (2000)<br />
investeringer i ulande påpeges, at ”intet tyder på, at n<strong>og</strong><strong>en</strong> af de 89 projekter er etableret, fordi<br />
miljøreglerne er mindre str<strong>en</strong>ge i investeringsland<strong>en</strong>e <strong>en</strong>d i de nordiske lande”.<br />
Det syn, der sid<strong>en</strong> 1980’erne har domineret miljøarbejdet i mange ilande, er bæredygtig<br />
udvikling, hvor miljø kobles med økonomisk <strong>og</strong> social udvikling. I disse lande erk<strong>en</strong>des<br />
miljøproblematikk<strong>en</strong> som et strukturelt problem, som man m<strong>en</strong>er kan løses ind<strong>en</strong> for de<br />
eksister<strong>en</strong>de samfundsinstitutionelle rammer. Der er blevet indført miljøpolitiske pr<strong>og</strong>rammer,<br />
der er baseret på, at der ikke nødv<strong>en</strong>digvis er <strong>en</strong> modsætning mellem økonomisk vækst <strong>og</strong><br />
miljøforbedringer, <strong>og</strong> at markedsaktørerne har fået <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tral rolle mht. at frembringe<br />
forandringer i bæredygtig retning. En øget miljøbevidsthed i befolkning<strong>en</strong> er mærkbar <strong>og</strong><br />
virksomheder holdes i udstrakt grad ansvarlige for, at der ikke forekommer miljøfarlige<br />
kemikalier <strong>og</strong> dårlige arbejdsmiljøforhold i deres internationale produktionsnetværk (Anderberg,<br />
2003). Hadlock (1994) m<strong>en</strong>er, at mange store virksomheder ikke ville have ændret <strong>miljøpraksis</strong>,<br />
hvis ikke regeringer havde introduceret miljøreguleringer. Nye miljøpolitiske initiativer, øgede<br />
krav fra forbrugere <strong>og</strong> ejere samt udvikling<strong>en</strong> af markeder for miljøv<strong>en</strong>lige produkter i iland<strong>en</strong>e<br />
påvirker forhold<strong>en</strong>e i andre dele af verd<strong>en</strong> (Anderberg, 2003). Zarsky (1999) taler for begrebet<br />
pollution halo, hvor avanceret teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> miljøstyring såvel som grønne forbrugere i deres<br />
hjemlande vil medvirke til, at TNC'er i værtsland<strong>en</strong>e vil forbedre deres <strong>miljøpraksis</strong>.<br />
Innovation<br />
Porter & Van Der Linde (1995a; 1995b) er af d<strong>en</strong> anskuelse, at innovation i forbindelse med<br />
lovkrav ofte forbedrer procespræstation eller kvalitet. Som reaktion på miljøbestemmelser finder<br />
der to former for innovation sted. I d<strong>en</strong> første form bliver virksomheder ganske <strong>en</strong>kelt bedre til at<br />
håndtere forur<strong>en</strong>ing, ved brug af <strong>en</strong>d-of-pipe-teknol<strong>og</strong>i. D<strong>en</strong> and<strong>en</strong> form for innovation tager<br />
hånd om forur<strong>en</strong>ing, samtidig med at produkt eller fremstillingsproces forbedres. D<strong>en</strong>ne<br />
innovation kan medvirke til at øge konkurr<strong>en</strong>cedygtighed<strong>en</strong>. Groft kan innovationsafsmitning<strong>en</strong><br />
inddeles i to typer: produkt- <strong>og</strong> procesafsmitning. D<strong>en</strong> første opstår, når miljøbestemmelser ikke<br />
kun medfører mindre forur<strong>en</strong>ing, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så skaber bedre yd<strong>en</strong>de produkter eller produkter af<br />
højere kvalitet. Materialesubstitution 2 <strong>og</strong> mindre indpakning medfører mere sikre produkter til <strong>en</strong><br />
lavere pris, <strong>og</strong> <strong>en</strong> lettere g<strong>en</strong>brugs- <strong>og</strong> g<strong>en</strong>anv<strong>en</strong>delsesmulighed giver <strong>en</strong> højere pris på affald.<br />
2 G<strong>en</strong>nem innovation kan <strong>en</strong> virksomhed opnå besparelser. En måde er at ændre produktionsprocesser ved<br />
udskiftning af farlige stoffer med mindre farlige <strong>og</strong> billigere materialer (Ehr<strong>en</strong>feld & Gertler, 1997)<br />
22
3. Baggrund<br />
Produktafsmitning forekommer, når miljøbestemmelser ikke kun fører til lavere forur<strong>en</strong>ing, m<strong>en</strong><br />
<strong>og</strong>så <strong>en</strong> højere produktivitet <strong>og</strong> ressourceeffektivitet, e.g. højere udbytte, færre timer med<br />
maskiner ude af drift, materialebesparelser g<strong>en</strong>nem substitution eller g<strong>en</strong>anv<strong>en</strong>delse, bedre<br />
udnyttelse af biprodukter, lavere <strong>en</strong>ergiforbrug, reducerede omkostninger til opbevaring <strong>og</strong><br />
ekspedition, udnyttelse af affald til n<strong>og</strong>et brugbart, reducerede bortskaffelsesomkostninger for<br />
affald <strong>og</strong> mere sikre arbejdsforhold 3 . Disse afledte effekter er ofte forbundet, så <strong>en</strong> positiv effekt<br />
kan føre til adskillige andre (Porter & Van der Linde, 1995a). Ruud (1992) m<strong>en</strong>er, det har været<br />
disse innovationsbesparelser <strong>og</strong> ikke <strong>en</strong> eg<strong>en</strong>tlig bekymring for miljøet, der har været d<strong>en</strong><br />
driv<strong>en</strong>de kraft for miljøtiltag.<br />
3.1.5 <strong>Danske</strong> TNC’er<br />
D<strong>en</strong> danske industri<br />
D<strong>en</strong> danske fremstillingsindustri er besked<strong>en</strong> i forhold til landbrugs- <strong>og</strong> servicesektorerne. En<br />
meget stor off<strong>en</strong>tlig sektor, der andrager mere <strong>en</strong>d 50 pct. af BNP, leverer fortrinsvis<br />
velfærdsydelser til sine borgere, m<strong>en</strong>s statslige virksomheder er et næst<strong>en</strong> uk<strong>en</strong>dt fænom<strong>en</strong>. De<br />
fleste danske virksomheder er SME’er <strong>og</strong> de største danske virksomheder er ikke store efter<br />
international målestok (Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong>, 1999).<br />
D<strong>en</strong> danske industris virksomheder <strong>og</strong> organisationer indgår i det, Lindholm (1994) b<strong>en</strong>ævner<br />
industriklynger eller udviklingsblokke. Disse blokke er et resultat af <strong>en</strong> historisk proces, hvor<br />
brancher, industrier <strong>og</strong> virksomheder har udviklet særlige styrker <strong>og</strong> synergieffekter. Nye<br />
virksomheder vil typisk opstå ind<strong>en</strong> for disse blokke, da det vil give dem komparative fordele i<br />
forhold til ud<strong>en</strong>landske virksomheder. De danske udviklingsblokke er: levnedsmiddelblokk<strong>en</strong>,<br />
bygge- <strong>og</strong> boligblokk<strong>en</strong>, d<strong>en</strong> maritime blok, sundhedsblokk<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> velfærdsindustrielle<br />
udviklingsblok. Miljømæssige tj<strong>en</strong>ester <strong>og</strong> ydelser indgår som <strong>en</strong> del af d<strong>en</strong> sidste<br />
udviklingsblok <strong>og</strong> har komparative fordele mht. vandr<strong>en</strong>sning, røgfiltre <strong>og</strong> affaldshåndtering<br />
(Lindholm, 1994).<br />
Internationalisering<br />
D<strong>en</strong> danske internationaliseringsprofil afviger fra andre OECD-landes, idet handel med udlandet<br />
har været d<strong>en</strong> form for internationalisering, danske virksomheder traditionelt har foretrukket.<br />
Danmarks <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i udlandet har derfor været besked<strong>en</strong>. Enkelte danske virksomheder har<br />
d<strong>og</strong> på et tidligt tidspunkt opereret internationalt, e.g. Det Østasiatiske Kompagni <strong>og</strong> Store Nord;<br />
m<strong>en</strong> der har været tale om sporadiske aktiviteter med basis i tilgang til råvarer. Indtil<br />
begyndels<strong>en</strong> af 1980’erne lå størrels<strong>en</strong> af de danske FDI’er på et stabilt, lavt niveau. Først i løbet<br />
af 1990’erne oversteg de danske, direkte investeringer i udlandet de ud<strong>en</strong>landske investeringer i<br />
Danmark. Fra slutning<strong>en</strong> af 1990’erne til 2001 har der været <strong>en</strong> markant stigning i danske<br />
FDI’er. Fra 2002 har d<strong>en</strong> globale nedgang i FDI haft <strong>en</strong> afsmitt<strong>en</strong>de effekt. Årsag<strong>en</strong> skal findes i<br />
<strong>en</strong> global afmatning <strong>og</strong> kollaps af store nordamerikanske selskaber (US) (figur 3.1). D<strong>en</strong>ne<br />
udvikling kan g<strong>en</strong>findes i de fleste store OECD-lande, Storbritanni<strong>en</strong> <strong>og</strong> USA (Eriks<strong>en</strong> &<br />
Hans<strong>en</strong>, 1999; Danmarks Nationalbank, 2003a).<br />
3<br />
Industrisymbioseerfaringer fra Kalundborg er form<strong>en</strong>tlig det bedste eksempel på at lønsomhed kan kombineres<br />
med bæredygtighed (Ehr<strong>en</strong>feld & Gertler, 1997).<br />
23
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
24<br />
Mia. kr.<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Udlandet - i alt EU Øvrige europæiske lande USA Asi<strong>en</strong> Nord- <strong>og</strong> Sydamerika eksl. USA<br />
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002<br />
Figur 3.1 Vækst<strong>en</strong> i danske direkte investeringer i udlandet 1991-2002. D<strong>en</strong> øverste kurve viser de samlede<br />
danske FDI’er, de øvrige kurver viser fordeling<strong>en</strong> mellem ge<strong>og</strong>rafiske regioner. Værdierne bygger på<br />
indberettede tal fra de 1.500 danske virksomheder med det største mellemvær<strong>en</strong>de med udlandet (Eg<strong>en</strong><br />
tilvirkning efter Danmarks Nationalbank, 2001, 2002, 2003c).<br />
Fordeling<strong>en</strong> af danske FDI’er følger n<strong>og</strong><strong>en</strong>lunde d<strong>en</strong> danske eksport. EU-lande var i 1991 mål<br />
for mere <strong>en</strong>d halvdel<strong>en</strong> af danske FDI’er <strong>og</strong> 1/3 gik til OECD-lande, der ikke var EUmedlemmer.<br />
Med 22 pct. (1997) er Storbritanni<strong>en</strong> mål for de største samlede danske FDI’er.<br />
Hvad angår danske FDI’er til ulande er andel<strong>en</strong> proportionalt væs<strong>en</strong>tlig mindre <strong>en</strong>d<br />
samm<strong>en</strong>lignet med andre OECD-lande. G<strong>en</strong>nem 1990’erne var ulande mål for 5-15 pct. af de<br />
samlede danske FDI’er (Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong>, 1999). I 1970’erne <strong>og</strong> 1980’erne var Syd- <strong>og</strong><br />
Mellemamerika, særligt Brasili<strong>en</strong> <strong>og</strong> Mexico, det foretrukne område for danske FDI’er til<br />
ulande, m<strong>en</strong>s det i dag er Asi<strong>en</strong> <strong>og</strong> Østeuropa. Sydamerika spiller i dag <strong>en</strong> meget lille rolle i d<strong>en</strong><br />
danske internationalisering; m<strong>en</strong> Hans<strong>en</strong> (pk, 2003b) påpeger, at der de sidste par år er begyndt<br />
at ske meget. I Østeuropa dominerer SME’er <strong>og</strong> virksomheder ind<strong>en</strong>for service-, tekstil- <strong>og</strong><br />
møbelindustri, m<strong>en</strong>s det derimod fortrinsvis er store danske virksomheder ind<strong>en</strong>for bygge- <strong>og</strong><br />
bolig-, levnedsmiddel- <strong>og</strong> d<strong>en</strong> kemiske industri, der opererer i d<strong>en</strong> sydlige halvkugles ulande<br />
(IFU, 2000; Hans<strong>en</strong>, pk, 2003b).<br />
Dansk industri har ikke tidligere foretaget <strong>en</strong> større global ekspansion. Dette kan hænge<br />
samm<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> relativt s<strong>en</strong>e danske industrialisering, <strong>og</strong> at der kun har været et begrænset<br />
antal virksomheder med tilstrækkelig kapacitet (økonomisk eller ledelsesmæssig) til at<br />
organisere sig mht. international produktion. De virksomheder, der typisk går forrest i d<strong>en</strong>ne<br />
udvikling har været ind<strong>en</strong>for olie- <strong>og</strong> elektronikbranch<strong>en</strong>. Brancher, der er fravær<strong>en</strong>de i d<strong>en</strong><br />
danske økonomi. D<strong>en</strong> s<strong>en</strong>e etablering af <strong>datterselskaber</strong> i ulande kan hænge samm<strong>en</strong> med, at<br />
Danmark ikke har været <strong>en</strong> betydelig kolonimagt som f.eks. Holland, England eller Frankrig, der<br />
alle har store FDI’er <strong>og</strong> råvare- eller arbejdskraftint<strong>en</strong>sive produktioner i mange ulande. <strong>Danske</strong><br />
virksomheder har desud<strong>en</strong> historisk haft ringe erfaring med produktion af standardiserede<br />
produkter, hvilket er ess<strong>en</strong>tielt for produktion i ulande (Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong>, 1999).
3. Baggrund<br />
D<strong>en</strong> markante vækst i investeringer ud<strong>en</strong> for OECD-land<strong>en</strong>e, der har fundet sted de sidste 10<br />
år, skal form<strong>en</strong>tlig ses på baggrund af de danske traditioner for ulandshjælp. I <strong>en</strong> meget stor del<br />
af disse investeringer indgår statsstøttede finansieringsinstitutter med udviklingsformål. De yder<br />
rådgivning, kapital <strong>og</strong> lån samm<strong>en</strong> med private investorer <strong>og</strong> andre finansielle institutioner i joint<br />
v<strong>en</strong>ture virksomheder (IFU, 2000).<br />
3.2 Særlige forhold i værtslandet<br />
Dette afsnit behandler særlige forhold i værtslandet. Bilag C giver det nødv<strong>en</strong>dige fork<strong>en</strong>dskab<br />
<strong>og</strong> bør derfor læses først.<br />
3.2.1 Værtslandet<br />
Et af de fænom<strong>en</strong>er, der har undret mange forskere, er, hvordan det arg<strong>en</strong>tinske samfund på trods<br />
af mange naturressourcer <strong>og</strong> med <strong>en</strong> befolkning, der er <strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>s bedst uddannede, har<br />
udnyttet sit pot<strong>en</strong>tiale så dårligt:<br />
”One of the mysteriums of the second half of the tw<strong>en</strong>tieth c<strong>en</strong>tury is how Arg<strong>en</strong>tina, so rich in so many<br />
ways, has had such difficulty fulfilling its great pot<strong>en</strong>tial” (De la Balze, 1995).<br />
I begyndels<strong>en</strong> af det 20. århundrede var Arg<strong>en</strong>tina fuldt integreret i d<strong>en</strong> globale økonomi. Landet<br />
var det 10. største eksportland i verd<strong>en</strong> <strong>og</strong> dets BNP pr. indbygger var det sjette største i verd<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> store velstand, der varede fra 1870 til 1930’erne, skyldtes to forhold: d<strong>en</strong> frugtbare højslette<br />
Pampas <strong>og</strong> <strong>en</strong> stor strøm af immigranter fra Europa. Mellem 1880 <strong>og</strong> 1912 voksede økonomi<strong>en</strong><br />
med 6 pct. årligt takket være eksport<strong>en</strong> af landbrugsprodukter til Europa <strong>og</strong> USA. Forbedringer i<br />
transport <strong>og</strong> køleteknik gjorde Arg<strong>en</strong>tina til d<strong>en</strong> før<strong>en</strong>de eksportør af letfordærvelige fødevarer.<br />
Britiske investeringer udbyggede jernban<strong>en</strong>ettet, havne <strong>og</strong> veje blev anlagt ved hjælp af<br />
ud<strong>en</strong>landske <strong>og</strong> ind<strong>en</strong>landske investeringer. Med depression<strong>en</strong>, de økonomiske kriser <strong>og</strong><br />
verd<strong>en</strong>skrig<strong>en</strong>e ændredes Arg<strong>en</strong>tinas status <strong>og</strong> økonomi radikalt. Landets afhængighed af<br />
eksportmarkeder <strong>og</strong> import af teknol<strong>og</strong>i viste sig at udgøre <strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig svaghed for landets<br />
økonomi. Militærkuppet i 1930, der afbrød <strong>en</strong> tradition for demokrati 4 , indvarslede 60 år med<br />
social, økonomisk <strong>og</strong> politisk ustabilitet 5 (Guillén, 2001).<br />
D<strong>en</strong> føderale arg<strong>en</strong>tinske stat er svag med relativt stærke provinsregeringer. Guillén (2001)<br />
m<strong>en</strong>er, at der mangler et dueligt statsbureaukrati. Det politiske system har g<strong>en</strong>nemgået <strong>en</strong><br />
udvikling fra at være autoritært over semiautoritært til demokratisk med stærke personligheder<br />
<strong>og</strong> svage partier. Fagfor<strong>en</strong>ingerne har tidligere været stærke, m<strong>en</strong> marginaliseres i højere <strong>og</strong><br />
højere grad.<br />
Arg<strong>en</strong>tinsk politik er gået fra at være <strong>en</strong> nationalistisk <strong>og</strong> pragmatisk populisme til at være<br />
blevet <strong>en</strong> uberegnelig populisme. D<strong>en</strong> økonomiske politik har været indadv<strong>en</strong>dt sid<strong>en</strong> 2.<br />
Verd<strong>en</strong>skrig med <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de interesse for import <strong>og</strong> FDI de s<strong>en</strong>ere år.<br />
Arg<strong>en</strong>tina er afhængig af FDI, af sin gæld til udlandet <strong>og</strong> af ud<strong>en</strong>landsk teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong><br />
ekspertise. Landets betaling af royalties til udlandet er lav, 0,07 pct af BNP. Det er ikke, fordi<br />
man har sin eg<strong>en</strong> teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> ekspertise, m<strong>en</strong> fordi d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske eksport er lille, undtag<strong>en</strong> for<br />
lavteknol<strong>og</strong>iske produkter. Eksport<strong>en</strong> består for størstedel<strong>en</strong>s vedkomm<strong>en</strong>de af råvarer <strong>og</strong><br />
halvfabrikata, i.e. fødevarer, mineraler <strong>og</strong> råolie. De få arg<strong>en</strong>tinske mærker, der er k<strong>en</strong>dt ud<strong>en</strong> for<br />
landets grænser, er kun k<strong>en</strong>dt i Brasili<strong>en</strong>. Eksport<strong>en</strong> er relativ lille set i forhold til størrels<strong>en</strong> af <strong>og</strong><br />
4 Landet blev selvstændigt efter løsrivelse fra Spani<strong>en</strong> i 1810<br />
5 Se <strong>en</strong>dvidere Guillén (2001) pp. 133-140<br />
25
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
pot<strong>en</strong>tialet i økonomi<strong>en</strong>: 9 pct. af BNP. Sydkoreas <strong>og</strong> Spani<strong>en</strong>s eksport er til samm<strong>en</strong>ligning på<br />
38 pct. hhv. 26 pct. Man har ikke været i stand til at v<strong>en</strong>de årtiers indadv<strong>en</strong>dte udvikling.<br />
Nødv<strong>en</strong>dige reformer i bilindustri, kemisk industri, petrokemisk industri <strong>og</strong> i stålindustri er ikke<br />
blevet g<strong>en</strong>nemført i tilstrækkelig grad. Mange arg<strong>en</strong>tinske virksomheder baserer fortsat deres<br />
tankesæt på importsubstitutionsstrategi<strong>en</strong> (ibid.).<br />
Kun 0,2 pct af BNP bruges på forskning <strong>og</strong> udvikling. Landets teknol<strong>og</strong>iske politik er kaotisk,<br />
særligt efter recession<strong>en</strong> i 1998. Hverk<strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landske eller ind<strong>en</strong>landske virksomheder<br />
investerer meget i forskning <strong>og</strong> udvikling. Guillén m<strong>en</strong>er, TNC’er kun bruger p<strong>en</strong>ge på det<br />
allermest nødv<strong>en</strong>dige, som at uddanne sine medarbejdere, så de lige akkurat er i stand til at<br />
betj<strong>en</strong>e maskiner <strong>og</strong> udstyr (ibid.).<br />
Landet har store problemer med korruption <strong>og</strong> indtægtsulighed. De rigeste 20 pct. tj<strong>en</strong>er 11<br />
gange så meget som de 20 pct. fattigste. Tilsvar<strong>en</strong>de tal for Sydkorea <strong>og</strong> Spani<strong>en</strong> er 6 hhv. 4<br />
(ibid.).<br />
TNC’er i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Under stærk indflydelse af det autoritære <strong>og</strong> undertrykk<strong>en</strong>de politiske system <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s<br />
importsubstitutionspolitik er TNC’er g<strong>en</strong>nem det meste af det 20. århundrede blevet anset for at<br />
være skurke eller i det mindste et nødv<strong>en</strong>digt onde i Arg<strong>en</strong>tina (Guillén, 2001).<br />
I 1920’erne <strong>og</strong> 1930’erne fandt <strong>en</strong> begynd<strong>en</strong>de industrialisering sted baseret på FDI (Guillén,<br />
2001). Efter 2. Verd<strong>en</strong>skrig blev mange landes politik overfor TNC’er mere restriktiv. Det<br />
fj<strong>en</strong>dtlige syn på TNC’er var særlig udbredt i Mellemøst<strong>en</strong> <strong>og</strong> Syd- <strong>og</strong> Mellemamerika (Ruud,<br />
2002). I Arg<strong>en</strong>tina kom det til udtryk ved importsubstitution, som blev indført i 1940’erne <strong>og</strong><br />
1950’erne (Guillén, 2001).<br />
I 1960’erne begyndte ud<strong>en</strong>landske investorer at komme til Arg<strong>en</strong>tina for at fremstille varer til<br />
det beskyttede arg<strong>en</strong>tinske hjemmemarked, som fortsat var et vanskeligt tilgængeligt marked for<br />
ud<strong>en</strong>landske produc<strong>en</strong>ter på grund af d<strong>en</strong> fortsatte importsubstitutionspolitik. I begyndels<strong>en</strong> af<br />
1970’erne kom der næst<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> nye ud<strong>en</strong>landske investorer til landet, selvom fortj<strong>en</strong>est<strong>en</strong> var<br />
god for de eksister<strong>en</strong>de virksomheder (Guillén, 2001).<br />
Under det første juntastyre fra 1976-1981 forsøgte man atter at imødekomme ud<strong>en</strong>landske<br />
investeringer ved et radikalt skift fra d<strong>en</strong> tidligere politik. Man forlod d<strong>og</strong> ikke d<strong>en</strong> populistiske<br />
linie <strong>og</strong> mødte stor modstand blandt fagfor<strong>en</strong>inger. Det andet Juntastyre, der var ved magt<strong>en</strong> fra<br />
1981-1983, gik bort fra de indledte liberaløkonomiske reformer, da vækst<strong>en</strong> stagnerede. Efter<br />
demokratiets indførselse i 1983 forsøgte fagfor<strong>en</strong>ingerne at underminere præsid<strong>en</strong>t Raúl<br />
Alfonsíns stabiliseringspolitik <strong>og</strong> at modarbejde FDI. Efter valget af præsid<strong>en</strong>t Carlos M<strong>en</strong>em i<br />
1989 indledtes atter <strong>en</strong> liberalpolitisk kurs med privatiseringer <strong>og</strong> FDI (Guillén, 2001). D<strong>en</strong><br />
bragte økonomisk stabilisering <strong>og</strong> øget handel med udlandet, hvilket tilførte landet kapital. Det<br />
var fortrinsvis TNC’er, der kunne se mulighederne ved via Arg<strong>en</strong>tina at have <strong>en</strong> markedsadgang<br />
til MERCOSUR, det sydamerikanske fællesmarked. Der fandt d<strong>og</strong> <strong>en</strong> omlægning sted h<strong>en</strong> imod<br />
<strong>en</strong> specialisering <strong>og</strong> arbejdsdeling både blandt nyetablerede TNC’er <strong>og</strong> blandt TNC’er, der<br />
allerede g<strong>en</strong>nem årtier havde opereret i Arg<strong>en</strong>tina. Deres afsætningsmarked var ikke længere kun<br />
begrænset til lokalmarkededet, m<strong>en</strong> var nu hele Syd- <strong>og</strong> Mellemamerika med særlig vægt på<br />
MERCOSUR’s medlemslande (Cejas & Gans, 1998).<br />
D<strong>en</strong> specialisering <strong>og</strong> internationale arbejdsdeling, der fandt sted i de forskellige<br />
MERCOSUR-medlemslande, havde d<strong>en</strong> positive effekt at forbedre teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> kvalitet af de<br />
fremstillede produkter, som nu følger verd<strong>en</strong>smarkedets kvalitetsniveau. Et stort fremskridt i<br />
26
3. Baggrund<br />
forhold til de forældede fremstillingsmetoder, der var udbredt under tid<strong>en</strong> med<br />
importsubstitution (Cejas & Gans, 1998).<br />
FDI-strømm<strong>en</strong> til Arg<strong>en</strong>tina i 2002 var kun 1/10 af det årlige g<strong>en</strong>nemsnit mellem 1992-2001,<br />
hvor Arg<strong>en</strong>tina modt<strong>og</strong> 13 pct. af d<strong>en</strong> samlede tilførsel til Syd- <strong>og</strong> Mellemamerika samt<br />
Carribi<strong>en</strong>. De fleste TNC’er forlod ikke Arg<strong>en</strong>tina i 2002, m<strong>en</strong> har nedsat deres investeringer. I<br />
følge UNCTAD (2003) vil <strong>en</strong> bedring kun ske langsomt <strong>og</strong> FDI strømm<strong>en</strong> vil ligge under<br />
tidligere toppunkter.<br />
Kris<strong>en</strong> i de sydamerikanske økonomier har <strong>og</strong>så kunnet mærkes i Danmark. De danske<br />
direkte investeringer i Syd- <strong>og</strong> Mellemamerika skønnes at have tabt 30 mia. kroner i 2002<br />
(Danmarks nationalbank, 2003). D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske peso har tabt 75 pct. af sin værdi i forhold til<br />
kron<strong>en</strong> efter devaluering<strong>en</strong> i januar 2002 som følge af de nationaløkonomiske problemer. Dette<br />
har påvirket omsætning<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelt. For Brødr<strong>en</strong>e Hartmanns sydamerikanske division<br />
(Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> Brasili<strong>en</strong>) har det medført et samlet tab på 79 mio. eller 34 pct. i indtj<strong>en</strong>ing i<br />
forhold til året før (Hartmann, 2003b). For at imødegå et totalt samm<strong>en</strong>brud af de arg<strong>en</strong>tinske<br />
banker <strong>og</strong> d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske nationaløkonomi blev alle konti fastfrosset. Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts<br />
har i d<strong>en</strong> forbindelse måttet afskrive 5 mio. kroner, som koncern<strong>en</strong> netop havde fået overført i<br />
forbindelse med etablering<strong>en</strong> af d<strong>en</strong>s nye investering, proteinfabrikk<strong>en</strong> i Porteña (Simons<strong>en</strong>, i,<br />
2003).<br />
TNC’er kan på forskellige måder etablere sig ud<strong>en</strong> for sit oprindelsesland med FDI. Det kan<br />
være et 100 pct. ejet datterselskab eller joint v<strong>en</strong>ture med <strong>en</strong> ejerandel mellem 50 <strong>og</strong> 99 pct.<br />
(UNCTAD, 2003). Se afsnit 1.6. I værtslandet vil de lokale virksomheder størrelsesmæssigt være<br />
inddelt i store ind<strong>en</strong>landske virksomheder samt små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder. D<strong>en</strong><br />
overvej<strong>en</strong>de del af arg<strong>en</strong>tinske virksomheder er SME’er (Eriks<strong>en</strong> & Hans<strong>en</strong>, 1999).<br />
SME’er<br />
Alle arg<strong>en</strong>tinske firmaer har konkurr<strong>en</strong>cemæssige problemer, påpeger Kosacoff (1997); m<strong>en</strong> det<br />
gælder i særlig grad SME’er. Løsning<strong>en</strong> af disse problemer er af ledelsesmæssig karakter.<br />
Kosacoff m<strong>en</strong>er, at <strong>en</strong> større udbredelse af kvalitets- <strong>og</strong> miljøstyresystemer, udvikling<strong>en</strong> af et<br />
under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ørnetværk, <strong>en</strong> spredning af automatiseret teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> tilpasning af tekniske<br />
normer, er n<strong>og</strong>le af de elem<strong>en</strong>ter, der skal til for at dæmme op for problemet. Endvidere m<strong>en</strong>er<br />
Kosacoff, at det vil være umuligt at indføre disse foranstaltninger, hvis man ikke kan stole på et<br />
finansielt system, der er i stand til at levere d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige kapital til d<strong>en</strong>ne udvikling.<br />
Öberg et al.’s (1995) undersøgelse viser, at der ikke er miljøbevidsthed blandt forbrugere <strong>og</strong> i<br />
mindre virksomheder. De <strong>en</strong>este, der sørger for at gøre produktion<strong>en</strong> mere r<strong>en</strong>, er store<br />
internationale virksomheder, <strong>og</strong> det gør de på grund af imagepleje <strong>og</strong> krav fra de europæiske<br />
eksportmarkeder. En god økonomi er afgør<strong>en</strong>de for, om <strong>en</strong> virksomhed indfører<br />
miljøforbedringer, <strong>og</strong> det har kun de store virksomheder råd til. Mange SME’er har ikke<br />
ressourcerne <strong>og</strong> kan ikke låne p<strong>en</strong>ge i bank<strong>en</strong>, medmindre investering<strong>en</strong> har <strong>en</strong> positiv<br />
indvirkning på drift<strong>en</strong>. Kosacoff fremhæver, at udlån til SME’er sker på urealistiske vilkår, <strong>og</strong> at<br />
små virksomheder har været udelukket fra bankkreditter, sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> økonomiske krise satte ind i<br />
1998.<br />
27
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Kli<strong>en</strong>telisme<br />
Langt d<strong>en</strong> største del af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolkning stammer fra Spani<strong>en</strong> <strong>og</strong> Itali<strong>en</strong>. Disse lande<br />
er traditionelt feudale lande med tradition for et kli<strong>en</strong>telistisk system. Man svor trofasthed til <strong>en</strong><br />
herre (Patron) <strong>og</strong> gav ham <strong>en</strong> stor del af høst<strong>en</strong>, mod at han til g<strong>en</strong>gæld gav sikkerhed <strong>og</strong><br />
tryghed. D<strong>en</strong>ne tradition findes fortsat i udpræget grad i latinske lande, herunder Arg<strong>en</strong>tina<br />
(Tranberg, 2003). Det gælder i politik, erhvervslivet <strong>og</strong> sport<strong>en</strong>. Fodbold i Arg<strong>en</strong>tina er et<br />
illustrativt eksempel på d<strong>en</strong> politiske <strong>og</strong> økonomiske magt, der er forbundet med organisering<strong>en</strong><br />
af fodboldfans. Når d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige beslutningsproces er flettet ind i et så omfatt<strong>en</strong>de kli<strong>en</strong>telistisk<br />
system, vanskeliggøres <strong>en</strong> fornuftig beslutningstag<strong>en</strong>. Breuning-Mads<strong>en</strong> (pk, 2004) m<strong>en</strong>er, at der<br />
i Arg<strong>en</strong>tina ikke er n<strong>og</strong><strong>en</strong>, der vil tage de upopulære beslutninger. Dette forklarer måske, hvorfor<br />
valuta<strong>en</strong> har fået lov at være bundet 1:1 til US-dollar<strong>en</strong> i over 10 år, hvilket bærer <strong>en</strong> del af<br />
skyld<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> voldsomme devaluering, der fandt sted i januar 2002. Årsag<strong>en</strong> til, at landets<br />
økonomiske problemer har fået lov at udvikle sig til det nuvær<strong>en</strong>de katastrofale niveau, skal<br />
måske <strong>og</strong>så findes her.<br />
Korruption<br />
Arg<strong>en</strong>tina er grundlægg<strong>en</strong>de ikke et land, der burde have økonomiske problemer, ud fra et<br />
ressourcemæssigt synspunkt; m<strong>en</strong> det er et samfund med kulturelle problemer, hvor korruption<br />
accepteres i d<strong>en</strong> sociale, politiske <strong>og</strong> økonomiske adfærd. D<strong>en</strong> internationale organisation<br />
Transpar<strong>en</strong>cy International (TI) arbejder for at bekæmpe korruption. Ifølge organisation<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er<br />
majoritet<strong>en</strong> af sydamerikanere, at grad<strong>en</strong> af korruption er øg<strong>en</strong>de, <strong>og</strong> de bliver stadig mere<br />
utilfredse med demokrati (TI, 2003b). Informanter i TI’s undersøgelser anser Sydamerika for at<br />
være <strong>en</strong> af de mest korruptionsplagede regioner, hvis ikke d<strong>en</strong> mest korruptionsplagede region i<br />
verd<strong>en</strong>. Luis Mor<strong>en</strong>o Ocampo, formand for TI Sydamerika, har bemærket, at de sociale<br />
korruptionsnetværk går langt ud over <strong>en</strong> præsid<strong>en</strong>t eller et <strong>en</strong>kelt ministerium <strong>og</strong> er i stand til at<br />
undergrave selv det mest omhyggeligt planlagte bureaukrati (Chong, 2002; TI, 2003b).<br />
Korruption<strong>en</strong>s virkninger er særlig skadelige i ulande. D<strong>en</strong> underminerer befolkning<strong>en</strong>s tillid til<br />
stat<strong>en</strong>, afskrækker virksomheder fra at investere i et lands udvikling <strong>og</strong> omdanner idealistiske<br />
sociale pr<strong>og</strong>rammer til dække for bedrageri (Chong, 2002). Desud<strong>en</strong> har et svagt retsvæs<strong>en</strong><br />
negative konsekv<strong>en</strong>ser, påpeger Winter (2003).<br />
Korruption viser de strukturelle svagheder i det arg<strong>en</strong>tinske demokrati (UBA, 2002). I 2002 lå<br />
Arg<strong>en</strong>tina på <strong>en</strong> 70. plads efterfulgt af bl.a. Rusland på TI’s korruptionsindeks. Danmark lå til<br />
samm<strong>en</strong>ligning på <strong>en</strong> delt and<strong>en</strong>plads med New Zealand (TI, 2002). Året efter, i 2003, var<br />
Arg<strong>en</strong>tina faldet til <strong>en</strong> 92. plads, som d<strong>en</strong> delte med lande som Etiopi<strong>en</strong> <strong>og</strong> Pakistan. Danmark<br />
placerede sig med New Zealand på <strong>en</strong> delt 3. plads, idet Island havde forbedret sine forhold (TI,<br />
2003d). TI (2003a) beskriver et eksempel med det reger<strong>en</strong>de parti i Arg<strong>en</strong>tina, Partido<br />
Justicialista (peronistpartiet), som et år modt<strong>og</strong> USD 2,4 mio. i statsstøtte til politiske<br />
kampagner, m<strong>en</strong> brugte USD 13,7 mio. Hvorfra de rester<strong>en</strong>de USD 11,3 mio. stammer, er<br />
uk<strong>en</strong>dt. Spørgsmålet er, hvem der gav disse bidrag, hvilke tj<strong>en</strong>ester, der skulle gives i<br />
modydelse, hvordan disse tj<strong>en</strong>ester påvirker det repræs<strong>en</strong>tative demokrati, samt hvem de<br />
arg<strong>en</strong>tinske politikere repræs<strong>en</strong>terer <strong>–</strong> befolkning eller økonomiske grupper?<br />
TI (2003b) anser korruption for <strong>en</strong> trussel mod demokrati <strong>og</strong> har foretaget undersøgelser, der<br />
indikerer, at d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolknings tillid til især de folkevalgte er meget lav. Korruption<strong>en</strong>s<br />
indflydelse på demokrati, forretningsmiljø, kultur- <strong>og</strong> samfundsværdier viser sig i<br />
spørgeundersøgelser at være forurolig<strong>en</strong>de høj for Arg<strong>en</strong>tina. 93 pct. af de adspurgte m<strong>en</strong>er<br />
28
3. Baggrund<br />
således, at korruption påvirker det politiske liv meget signifikant, m<strong>en</strong>s kun 3,7 pct. <strong>og</strong> 3,3 pct.<br />
m<strong>en</strong>er, at påvirkning<strong>en</strong> er n<strong>og</strong><strong>en</strong>lunde signifikant hhv. ikke signifikant. De tilsvar<strong>en</strong>de tal for<br />
verd<strong>en</strong> som helhed er: 55,1 pct., 29,3 pct. <strong>og</strong> 15,5 pct. (TI, 2003c). 58,2 pct. af undersøgels<strong>en</strong>s<br />
deltagere ville som første prioritet gribe ind over for politiske partier, m<strong>en</strong>s 19,2 pct. ville gribe<br />
ind overfor domstol<strong>en</strong>e. Der er langt ned til utilfredshed med korruption i uddannelsessystemet,<br />
som 4,3 pct. angav vær<strong>en</strong>de det største problem. De tilsvar<strong>en</strong>de tal for Danmark er: 36,1 pct.,<br />
16,3 pct. <strong>og</strong> 2,2 pct.<br />
3.2.2 D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske miljølovgivning<br />
Miljøforvaltning<br />
Miljølovgivning<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina følger landets føderale opdeling <strong>og</strong> er derfor fordelt på tre<br />
niveauer: nationalt, provins <strong>og</strong> kommunalt niveau.<br />
Arg<strong>en</strong>tina er <strong>en</strong> demokratisk føderal republik, hvilket vil sige, at alle love som vedtages på<br />
nationalt plan først gælder for <strong>en</strong> provins, når d<strong>en</strong> har tilsluttet sig. Hver provins er selvstyr<strong>en</strong>de<br />
<strong>og</strong> reguleres af sin eg<strong>en</strong> selvstændige forvaltning. Udover at tilslutte sig nationale love, danner<br />
provinserne <strong>og</strong>så sine egne love, der ikke må være i modstrid med national lovgivning, <strong>og</strong> som<br />
kun gælder ind<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte provins (Arselli, i, 2003). Provinserne er opdelt i kommuner,<br />
som på samme vis kan indføre egne love <strong>og</strong> beslutte i hvilke områder af kommun<strong>en</strong>, udvikling<br />
skal finde sted (Mandagarán, i, 2003). Mange provinser har ikke tilsluttet sig de nationale love,<br />
m<strong>en</strong> følger egne love, hvorfor man i de forskellige provinser vil kunne se, at miljøspørgsmål<br />
bliver behandlet meget forskelligt.<br />
D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske miljølovgivnings regler <strong>og</strong> krav er <strong>en</strong>s for alle virksomheder uafhængig af<br />
nationalitet. Lov<strong>en</strong> tager således ikke h<strong>en</strong>syn til <strong>en</strong> virksomheds oprindelsesland. Romero (i,<br />
2003) m<strong>en</strong>er ikke, der i praksis forekommer forskelsbehandling fra myndighedernes side med<br />
baggrund i <strong>en</strong> virksomheds nationalitet. Juridisk konsul<strong>en</strong>t hos SANCOR, Alejandro Abbate (i,<br />
2003) påpeger, at kontroll<strong>en</strong> derimod foregår vilkårligt, fordi myndighederne selv fastsætter d<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> nationale grundlov består af overordnede idéer med fleksible love. Provins<strong>en</strong> formulerer<br />
praktiske miljølove <strong>og</strong> regulativer, hvilket ofte kan skabe et problem med jurisdiktion<strong>en</strong> i forhold<br />
til landets love. Kommunerne fremkommer med regler (Anguita, i, 2002).<br />
Miljøforvaltning<strong>en</strong> varetages på nationalt niveau af Secretaría Nacional de Medio Ambi<strong>en</strong>te<br />
(det Nationale Miljøsekretariat), som blev dannet i 1991. Det havde tidligere rang af<br />
ministerium, m<strong>en</strong> er i dag underlagt Socialministeriet (Arselli, i, 2003). D<strong>en</strong> varetager stat<strong>en</strong>s<br />
kontrol af industriaffald fra de virksomheder, der ligger ind<strong>en</strong> for det område, der serviceres af<br />
Aguas Arg<strong>en</strong>tinas 6 .<br />
Hver provins har sit eget miljøkontor, som har ansvaret for miljøkontrol i d<strong>en</strong> pågæld<strong>en</strong>de<br />
provins. Provinsernes miljølovgivning er i modsætning til d<strong>en</strong> nationale lovgivning væs<strong>en</strong>tlig<br />
mere udviklet. De fleste arg<strong>en</strong>tinske provinser har indført meget konkrete bestemmelser<br />
vedrør<strong>en</strong>de miljøforvaltning <strong>og</strong> beskyttelse af naturressourcer (Di Pace et al., 1992). I<br />
forbindelse hermed m<strong>en</strong>er Di Pace et al., at der er et c<strong>en</strong>tralt problem. Det skyldes ikke<br />
mangl<strong>en</strong>de lovgivning, m<strong>en</strong> at lovgivning<strong>en</strong> ikke følges. Mangl<strong>en</strong> på håndhævelse opstår, <strong>en</strong>t<strong>en</strong><br />
fordi d<strong>en</strong> ansvarlige instans er utilstrækkelig forvaltet eller mangler ressourcer, eller fordi der er<br />
et mangl<strong>en</strong>de k<strong>en</strong>dskab til d<strong>en</strong> eksister<strong>en</strong>de lovgivning, både i befolkning<strong>en</strong> som helhed <strong>og</strong> i de<br />
off<strong>en</strong>tlige forvaltninger.<br />
6 Et klart afgrænset område i Stor-Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
29
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
D<strong>en</strong> grundigste kontrol, m<strong>en</strong>er flere informanter, sker på kommunalt niveau. Kommun<strong>en</strong> er<br />
d<strong>en</strong> ansvarlige i yderste led <strong>og</strong> er d<strong>en</strong> myndighed, der k<strong>en</strong>der bedst til lokale forhold <strong>og</strong> har d<strong>en</strong><br />
direkte kontakt til industri<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> er berettiget til at foretage alle de kontroller, d<strong>en</strong> finder<br />
nødv<strong>en</strong>dig (Macaño, i, 2003). D<strong>en</strong>ne mulighed udnyttes d<strong>og</strong> sjæld<strong>en</strong>t, fordi kommunerne ikke<br />
har tilstrækkelige ressourcer (Marcheschi, i, 2003).<br />
Lovgivning<br />
D<strong>en</strong> første arg<strong>en</strong>tinske lovgivning på området blev indført i 1973 efter FN’s konfer<strong>en</strong>ce om<br />
Miljø i Stockholm i 1972. Hidtil havde vigtige miljømæssige emner været varetaget af <strong>en</strong> række<br />
forskellige instanser <strong>og</strong> institutioner (Di Pace et al., 1992). D<strong>en</strong> første eg<strong>en</strong>tlige nationale<br />
miljølovgivning blev d<strong>og</strong> først introduceret i forbindelse med <strong>en</strong> forfatningsændring efter Riokonfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong><br />
i 1992. I forbindelse med <strong>en</strong>dnu <strong>en</strong> forfatningsændring i 1994 blev der tilføjet <strong>en</strong><br />
artikel, der anerk<strong>en</strong>der, at miljømæssige emner kan indbringes for domstole (Ryan, i, 2003). D<strong>en</strong><br />
s<strong>en</strong>este ændring i miljølovgivning<strong>en</strong> er fra december 2001 (Girardin, i, 2003).<br />
Der er intet nationalt krav om <strong>en</strong> miljøundersøgelse, der skal vurdere indvirkning<strong>en</strong> på miljøet<br />
ved anlæggelse af <strong>en</strong> virksomhed. Det findes kun i visse provinser e.g. Bu<strong>en</strong>os Aires Provins,<br />
Córdoba Provins (Villarroya, i, 2003).<br />
Sagsgang<br />
En virksomhed, der vil etablere sig, må indgive <strong>en</strong> edsvor<strong>en</strong> erklæring, hvor alle virksomhed<strong>en</strong>s<br />
oplysninger figurerer. D<strong>en</strong> skal afleveres til miljøsekretariatet eller <strong>en</strong> provins’ miljøkontor <strong>og</strong><br />
indeholde informationer om bl.a. affaldsprodukter. På baggrund af erklæring<strong>en</strong> udregner<br />
myndighederne d<strong>en</strong> miljøskat, virksomhed<strong>en</strong> skal betale. Kontroll<strong>en</strong> foregår bureaukratisk <strong>og</strong><br />
finder sjæld<strong>en</strong>t sted fysisk (Villarroya, i, 2003). Samm<strong>en</strong> med erklæring<strong>en</strong> forevises <strong>en</strong> teknisk<br />
sagsmappe (Arselli, i, 2003). Efter at <strong>en</strong> virksomhed har præs<strong>en</strong>teret sin dokum<strong>en</strong>tation,<br />
foretages i visse provinser <strong>en</strong> evaluering af miljøindvirkning<strong>en</strong>. Ved tilfredsstill<strong>en</strong>de<br />
dokum<strong>en</strong>tation opnår virksomhed<strong>en</strong> et miljøtilpasningscertifikat, som skal fornys hvert andet år<br />
ved <strong>en</strong> revision, som foretages af virksomhed<strong>en</strong> selv (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003). Derefter beregnes,<br />
ud fra affaldsmængd<strong>en</strong>, hvor meget virksomhed<strong>en</strong> skal betale i afgift. Dette er <strong>en</strong> årlig<br />
tilbagev<strong>en</strong>d<strong>en</strong>de proces. Alt efter hvor meget <strong>en</strong> virksomhed forur<strong>en</strong>er, placeres d<strong>en</strong> i 1., 2. eller<br />
3. kategori, hvor d<strong>en</strong> 3. er d<strong>en</strong> mest forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de. Virksomheder i d<strong>en</strong>ne gruppe må ikke etableres<br />
ind<strong>en</strong> for bygræns<strong>en</strong>. D<strong>og</strong> er virksomheder etableret før lov<strong>en</strong> trådte i kraft i 1996 undtaget fra<br />
d<strong>en</strong>ne regel <strong>og</strong> kan fortsætte drift<strong>en</strong>. Kommunerne fører tilsyn med 1. kategori. Enkelte<br />
kommuner, der har kapacitet<strong>en</strong>, kan desud<strong>en</strong> få tildelt tilsyn med virksomheder i 2. kategori, som<br />
ellers normalt udføres af provins<strong>en</strong>. Kontrol af virksomheder i 3. kategori udføres udelukk<strong>en</strong>de<br />
af provins<strong>en</strong> (Romero, i, 2003). Der er der regler for, hvor virksomheder af forskellige kategorier<br />
må placeres, hvilket følger af ned<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de zoneinddeling:<br />
Zone A: ing<strong>en</strong> former for industri<br />
Zone B: industri af første kategori<br />
Zone C: industri af and<strong>en</strong> kategori<br />
Zone D: industri af både første, and<strong>en</strong> <strong>og</strong> tredje kategori<br />
Zone E: landbrugszone<br />
30
3. Baggrund<br />
Kontrol <strong>og</strong> sanktion<br />
Miljøkontroll<strong>en</strong> tager udgangspunkt i d<strong>en</strong> edsvorne erklæring. Ved stikprøvekontrol efterprøves<br />
<strong>en</strong> virksomheds opgivne oplysninger. I tilfælde af uover<strong>en</strong>sstemmelser kræves de nødv<strong>en</strong>dige<br />
ændringer udført, så virksomhed<strong>en</strong> kan leve op til krav<strong>en</strong>e. Fortsætter virksomhed<strong>en</strong> sin<br />
produktion uændret, vil sag<strong>en</strong> gå til <strong>en</strong> domstol. (Deina, i, 2003). Hvis virksomhed<strong>en</strong> er skyld i<br />
forur<strong>en</strong>ing, får d<strong>en</strong> <strong>en</strong> bøde. Dette er i regl<strong>en</strong> d<strong>en</strong> hårdeste sanktion, der kan bruges over for <strong>en</strong><br />
virksomhed, der overtræder miljølov<strong>en</strong> (Arselli, i, 2003).<br />
3.2.3 Miljøet<br />
Som i de fleste ilande blev der <strong>og</strong>så i Arg<strong>en</strong>tina først sat fokus på miljømæssige problemer i<br />
1970’erne (Di Pace et al., 1992); m<strong>en</strong> miljøtemaer kom først for alvor på d<strong>en</strong> officielle<br />
dagsord<strong>en</strong> i slutning<strong>en</strong> af 1980’erne <strong>og</strong> begyndels<strong>en</strong> af 1990’erne (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003). Der har<br />
således ikke været n<strong>og</strong><strong>en</strong> lang tradition for miljøforvaltning, <strong>og</strong> de institutioner, der har skullet<br />
varetage opgaverne, har man måttet opbygge ind<strong>en</strong> for forholdsvis kort tid. Som Guillén (2001)<br />
påpeger, overdr<strong>og</strong> det militære diktatur først magt<strong>en</strong> til demokratisk valgte, da landet var i d<strong>en</strong><br />
værst tænkelige situation. Det har måske derfor været ekstra vanskeligt at tage hånd om miljøet.<br />
Miljøforvaltning i Arg<strong>en</strong>tina er, ifølge Di Pace et al., forbundet med store vanskeligheder, idet<br />
man aldrig har defineret, hvad et miljømæssigt problem er. Der er <strong>en</strong> institutionel usikkerhed<br />
omkring, hvordan miljøtemaer skal håndteres, hvordan miljøpolitik skal implem<strong>en</strong>teres <strong>og</strong> hvem<br />
der skal have ansvar for de <strong>en</strong>kelte problemer. Derfor er ansvaret for miljøforvaltning i praksis<br />
fordelt mellem flere forskellige retskredse <strong>og</strong> institutioner, hvis indsats kun koordineres i ringe<br />
grad.<br />
De fleste store byer i Arg<strong>en</strong>tina er beligg<strong>en</strong>de på Arg<strong>en</strong>tinas højslette Pampas, fortrinsvis ved<br />
flodbredd<strong>en</strong> eller i kystnære områder. D<strong>en</strong>ne placering har reduceret d<strong>en</strong> skadelige<br />
miljøpåvirkning fra husholdning <strong>og</strong> industri e.g. d<strong>en</strong> perman<strong>en</strong>te vindcirkulation reducerer<br />
luftforur<strong>en</strong>ingsproblemer (Di Pace et al.). De daglige mængder af ur<strong>en</strong>set husholdnings- <strong>og</strong><br />
industrispildevand, der udledes til flodsystemet, er d<strong>og</strong> så store, at floderne Reconquista <strong>og</strong><br />
Matanza-Riachuelo kan betegnes som åbne kloakker, m<strong>en</strong>er lektor i kemi ved UTN, Alejandro<br />
Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003). En beskrivelse der finder støtte i litteratur<strong>en</strong> (Ainstein, 1996). Omkring<br />
Dock Sud i Bu<strong>en</strong>os Aires, i.e. flodudløbet til la Plata flod<strong>en</strong>, er vandets iltindhold i følge Keeling<br />
(1997) så lavt, at flod<strong>en</strong> i praksis er død. Han h<strong>en</strong>viser til, at fisk kræver 2,5 mg oxyg<strong>en</strong> pr. liter<br />
vand for at overleve. I det pågæld<strong>en</strong>de vand er der idag 0,0 mg oxyg<strong>en</strong> pr. 2 liter vand.<br />
Udledning af husholdningsspildevand <strong>og</strong> industriel aktivitet er i dag et af de største<br />
miljøproblemer <strong>og</strong> årsag til forur<strong>en</strong>ing af overfladevand <strong>og</strong> vand i undergrund<strong>en</strong>.<br />
Luftforur<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, der har været tiltag<strong>en</strong>de sid<strong>en</strong> 1970’erne, er begrænset til de større byer<br />
med specifikke top<strong>og</strong>rafiske <strong>og</strong> klimatiske betingelser <strong>og</strong> til mindre, urbane c<strong>en</strong>tre, hvor der er<br />
<strong>en</strong> høj konc<strong>en</strong>tration af aktiviteter med forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de, industrielle emissioner. Det er et stort<br />
problem i store byer som Córdoba <strong>og</strong> Bu<strong>en</strong>os Aires, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så i mindre byer som Campana <strong>og</strong><br />
San Lor<strong>en</strong>zo. Et udbredt fænom<strong>en</strong> i de arg<strong>en</strong>tinske byer er mangl<strong>en</strong>de kontrol med emissioner<br />
fra industri <strong>og</strong> transport, som er de to største kilder til luftforur<strong>en</strong>ing. En effektiv kontrol er<br />
vanskelig af to årsager. Der mangler teknisk kontroludstyr <strong>og</strong> ressourcer til diagnosticering <strong>og</strong><br />
regulering af problemet, <strong>og</strong> der er inkonsekv<strong>en</strong>s i de beslutninger, der skal reducere<br />
miljøforur<strong>en</strong>ing (Di Pace et al., 1992; Keeling, 1997).<br />
Industriel forur<strong>en</strong>ing i Arg<strong>en</strong>tina er resultatet af <strong>en</strong> moderat vækst i produktion <strong>og</strong> indførelse<br />
af ”moderne” teknol<strong>og</strong>i, m<strong>en</strong>er Di Pace et al. (1992), som peger på tre underligg<strong>en</strong>de årsager: (1)<br />
TNC’ers tilbøjelighed til at udnytte mangl<strong>en</strong> på miljømæssig kontrol, (2) modvilje blandt det<br />
31
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
off<strong>en</strong>tlige, det private <strong>og</strong> ud<strong>en</strong>landske virksomheder mod at investere i forur<strong>en</strong>ingsreduktion<br />
samt (3) forskellige arg<strong>en</strong>tinske regeringers mangl<strong>en</strong>de evne til at indføre et minimum af<br />
miljømæssig kontrol <strong>og</strong> miljøledelse. Keeling (1997) nævner, at selvom der findes love for<br />
r<strong>en</strong>ovation, industrielt spildevand, luftforur<strong>en</strong>ing, etc., udføres håndhævelse kun sporadisk <strong>og</strong> i<br />
mange tilfælde mangelfuldt. Desud<strong>en</strong> har d<strong>en</strong> politiske ustabilitet mellem 1930 <strong>og</strong> 1990 medført,<br />
at miljømæssige bekymringer har haft lav politisk prioritet, hvorimod økonomisk vækst<br />
eksempelvis har haft <strong>en</strong> høj prioritet. Det har desud<strong>en</strong> været et alvorligt problem, at mange<br />
private, off<strong>en</strong>tlige <strong>og</strong> ud<strong>en</strong>landske virksomheder har været modvillige overfor miljøoplysning <strong>og</strong><br />
-kampagner. Resultatet har været <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de forur<strong>en</strong>ing, der mange steder er på et uacceptabelt<br />
højt niveau.<br />
De tre grundlægg<strong>en</strong>de måder at behandle affald på i Arg<strong>en</strong>tina er forbrænding i pyrolyseovne,<br />
landfarming, hvor organisk affald indarbejdes i jord<strong>en</strong>, samt deponering, hvor affaldet nedgraves<br />
usorteret. Sidstnævnte metode er d<strong>en</strong> mest b<strong>en</strong>yttede, m<strong>en</strong>s forbrænding i pyrolyseovne<br />
fortrinsvis er for specialaffald (Acevedo, i, 2003; Felicia, i, 2003).<br />
Miljøbevidsthed<br />
For majoritet<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolkning spiller miljøet ing<strong>en</strong> rolle. Andre bekymringer har<br />
højere prioritet såsom økonomi, politisk korruption eller d<strong>en</strong> høje arbejdsløshed (Keeling, 1997).<br />
Di Pace et al. (1992) m<strong>en</strong>er, at der er <strong>en</strong> mangel på forståelse for miljøproblematikk<strong>en</strong>.<br />
Størstedel<strong>en</strong> af landets miljøproblemer er opstået langsomt <strong>og</strong> over lang tid på grund af d<strong>en</strong><br />
rigelige mængde af naturressourcer <strong>og</strong> stabilitet<strong>en</strong> af mange af økosystemerne. De forbliver<br />
ubemærkede, fordi de fejlagtigt er blevet id<strong>en</strong>tificeret som vær<strong>en</strong>de tilknyttet sociale eller<br />
økonomiske problemer. Eller de er ikke tydelige ind<strong>en</strong>for d<strong>en</strong> tidshorisont, de fleste m<strong>en</strong>nesker<br />
har. Man er gået ud fra, at ethvert regionalt økosystem er lige så stabilt <strong>og</strong> modstandsdygtigt som<br />
Pampas<strong>en</strong>. Dette er ikke tilfældet, <strong>og</strong> mange subtropiske <strong>og</strong> semiaride, regionale økosystemer<br />
har allerede taget omfatt<strong>en</strong>de skade.<br />
Det er vigtigt at huske på, at Arg<strong>en</strong>tina er et landbrugsland ud<strong>en</strong> traditioner for miljøh<strong>en</strong>syn.<br />
Di Pace et al. m<strong>en</strong>er, det hænger samm<strong>en</strong> med, at de fleste indbyggere ikke stammer fra<br />
arg<strong>en</strong>tinske landmænd, m<strong>en</strong> fra europæiske immigranter, som ikke havde mulighed for at<br />
erhverve land. I Arg<strong>en</strong>tina har adgang<strong>en</strong> til det sparsomt befolkede landboområde været yderst<br />
vanskelig, <strong>og</strong> der har stort set ikke eksisteret n<strong>og</strong>et indfødt landbrugssamfund. Resultatet har<br />
været, at størstedel<strong>en</strong> af befolkning<strong>en</strong> mangler <strong>en</strong> kulturel fortid, som kan knytte d<strong>en</strong> til landets<br />
naturressourcer <strong>og</strong> bevarels<strong>en</strong> af disse. Det m<strong>en</strong>es, at d<strong>en</strong>ne faktor har bidraget til stor social <strong>og</strong><br />
politisk ustabilitet g<strong>en</strong>nem det 20. århundrede. Derudover har udvikling<strong>en</strong>s korte tidshorisont<br />
haft <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de indflydelse på måd<strong>en</strong>, hvorpå der disponeres. Arg<strong>en</strong>tina var før ca. 1990<br />
præget af 40 år med inflation. Indvirkning<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske udvikling <strong>og</strong> på landets<br />
g<strong>en</strong>erelle kultur har været betydelig. En høj <strong>og</strong> vedvar<strong>en</strong>de inflation reducerer<br />
planlægningshorisont<strong>en</strong> i økonomisk beslutningstagning. I <strong>en</strong> sådan situation er det således kun<br />
investeringer med et højt <strong>og</strong> øjeblikkeligt afkast, der er attraktive (Di Pace et al., 1992).<br />
Der er stor forskel på miljøbevidsthed blandt landets borgere <strong>og</strong> politikere. Flere<br />
informanter m<strong>en</strong>er, landet groft kan inddeles i tre zoner. Provinserne i syd, der udgør d<strong>en</strong><br />
patagoniske højslette, har g<strong>en</strong>erelt <strong>en</strong> stor bevidsthed, når det gælder miljøforhold. I de rigeste<br />
provinser, i.e. Bu<strong>en</strong>os Aires, La Pampa <strong>og</strong> Córdoba, hvor der findes <strong>en</strong> konc<strong>en</strong>tration af industri<br />
<strong>og</strong> landbrug, foregår der <strong>en</strong> udviklingsproces imod <strong>en</strong> større forståelse for miljøproblematikk<strong>en</strong> -<br />
32
3. Baggrund<br />
især blandt d<strong>en</strong> yngre g<strong>en</strong>eration, i.e. de 25-30 årige. I provinserne i nord, m<strong>en</strong>er Rusiñol (i,<br />
2003) ikke, at man normalt er miljøbevidst.<br />
D<strong>en</strong> økonomiske krise<br />
D<strong>en</strong> s<strong>en</strong>este økonomiske krise, der begyndte med recession i 1998, har forårsaget et hidtil uset<br />
g<strong>en</strong>brug i det arg<strong>en</strong>tinske samfund (Weiss, 2002). Der foregår organiseret bytning i bytteklubber,<br />
der de s<strong>en</strong>este fem år har haft <strong>en</strong> kraftig vækst. Der eksisterer idag 4.500 bytteklubber med to <strong>en</strong><br />
halv million medlemmer <strong>–</strong> omkring 6,5 pct. af befolkning<strong>en</strong> (Christ<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2002). G<strong>en</strong>bruget er<br />
<strong>og</strong>så omfatt<strong>en</strong>de, når det drejer sig om ressourcer som papir, pap, glas <strong>og</strong> flasker, plastik,<br />
aluminium, bronze, jern, etc. (O’Mara, 2003). Derfor er det ikke overrask<strong>en</strong>de, at d<strong>en</strong> relativt<br />
høje pris på importerede råstoffer i kombination med høj arbejdsløshed på rekordtid har<br />
frembragt <strong>en</strong> “hær” på skønsmæssigt 155.000 personer (35.000-40.000 al<strong>en</strong>e i storby<strong>en</strong> Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires), såkaldte Cartoneros, der i løbet af aft<strong>en</strong> <strong>og</strong> nat g<strong>en</strong>nemgår storby<strong>en</strong>s affald for fortrinsvis<br />
pap <strong>og</strong> papir (Clarín, 2002). Tidligt hver aft<strong>en</strong> placeres r<strong>en</strong>ovationsaffald i sække langs fortovet.<br />
I løbet af aft<strong>en</strong> <strong>og</strong> nat indsamles det, for Bu<strong>en</strong>os Aires vedkomm<strong>en</strong>de, af et velfunger<strong>en</strong>de<br />
r<strong>en</strong>ovationsvæs<strong>en</strong> (Simons<strong>en</strong>, i, 2003). Tilsynelad<strong>en</strong>de er d<strong>en</strong> øgede indsamling <strong>en</strong> miljømæssig<br />
gevinst afledt af kris<strong>en</strong>. Det viser sig imidlertid, at systemet bunder i, hvad der kan tolkes som<br />
indirekte socialhjælp (Rossotto, i, 2003). Virksomheder i Bu<strong>en</strong>os Aires blev tidligere pålagt at<br />
kildesortere affald <strong>og</strong> tj<strong>en</strong>te således på salget af g<strong>en</strong>brugspapir (Nardi, pk, 2003). Med de store<br />
sociale problemer kris<strong>en</strong> har medført, er d<strong>en</strong> lovpligtige kildesortering i firmaer annulleret, <strong>og</strong><br />
indsamling<strong>en</strong> forestås nu af Cartoneros, der typisk har <strong>en</strong> arbejdsdag på otte timer <strong>og</strong> pr.<br />
arbejdsdag tj<strong>en</strong>er, hvad der svarer til 23 kroner i.e. 10 peso (Aizpeolea, 2002; Clarín, 2002).<br />
Derudover findes der <strong>en</strong>kelte off<strong>en</strong>tlige indsamlingsinitiativer e.g. Bu<strong>en</strong>os Aires bys kampagne,<br />
Las Bolsas Verdes (de Grønne Poser), der har skolebørn <strong>og</strong> privathusholdning<strong>en</strong> som målgruppe<br />
(GCBA, 2002).<br />
33
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
4. <strong>Danske</strong> virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Fælles for de tre danske TNC'er er, at produktion<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina er etableret med udgangspunkt i<br />
adgang<strong>en</strong> til råvarer <strong>og</strong> med h<strong>en</strong>blik på adgang til det arg<strong>en</strong>tinske hjemmemarked <strong>og</strong> markedet i<br />
MERCOSUR (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003; Silvera, pk, 2002; Simons<strong>en</strong>, i, 2003). Relevante<br />
virksomhedsdata fremgår af tabel 4.1.<br />
Tabel 4.1 Oversigt over de tre casevirksomheder (Eg<strong>en</strong> tilvirkning efter Arla, 2003; Chr. Hans<strong>en</strong>, 2003a;<br />
Hartmann, 2003b). Tal for 2002/03, for Hartmann d<strong>og</strong> 2002.<br />
Arla Chr. Hans<strong>en</strong> Hartmann<br />
Hovedsædes beligg<strong>en</strong>hed Viby Hørsholm Lyngby<br />
Koncern<strong>en</strong>s nettoomsætning (mio. kr.) 40.647 4.336 / 3.345 1.415<br />
Ansatte (antal personer) 17.791 3.561 / 2.586 2.194<br />
Datterselskabs beligg<strong>en</strong>hed Porteña,<br />
Quilmes,<br />
Cipolletti,<br />
Córdoba Provins Bu<strong>en</strong>os Aires Provins Rio Negro Provins<br />
Områdetype Ruralt Urbant Semiruralt<br />
Tilknytning til moderselskab Joint v<strong>en</strong>ture (50 pct.) Datterselskab (100 pct.) Joint v<strong>en</strong>ture (85 pct.)<br />
4.1.1 Arla Foods<br />
Arla Foods a.m.b.a. blev dannet i foråret 2000 som <strong>en</strong> fusion imellem danske MD Foods a.m.b.a.<br />
<strong>og</strong> sv<strong>en</strong>ske Arla ek. för., <strong>og</strong> er Europas største mejeriselskab. Det ejes af 12.758 andelshavere <strong>og</strong><br />
mælkeproduc<strong>en</strong>ter i Danmark <strong>og</strong> Sverige. Over halvdel<strong>en</strong> af omsætning<strong>en</strong> findes på<br />
hjemmemarkedet i Danmark <strong>og</strong> Sverige, m<strong>en</strong>s England med 17 pct. af omsætning<strong>en</strong> udgør det<br />
tredjestørste marked, som <strong>og</strong>så opfattes som et hjemmemarked på grund af<br />
konsummælksmejerierne (Arla Foods, 2003, 2002a, 2002b).<br />
Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts (Arla) er d<strong>en</strong> del af Arla-koncern<strong>en</strong>, der står for produktion af<br />
mælkepulverprodukter, <strong>og</strong> som varetager koncern<strong>en</strong>s globale markedsføring <strong>og</strong> salg af bl.a.<br />
mælkebaserede ingredi<strong>en</strong>sprodukter til d<strong>en</strong> internationale fødevareindustri. En vigtig ingredi<strong>en</strong>s i<br />
d<strong>en</strong>ne fremstilling er valleproteinpulver, der bliver brugt i bl.a. modermælkserstatning,<br />
sygehuskost <strong>og</strong> helsekost på grund af d<strong>en</strong> høje næringsværdi. Valleprotein b<strong>en</strong>yttes af<br />
levnedsmiddelindustri<strong>en</strong> som emulgator, stabilisator <strong>og</strong> til vandbinding i kød, fars, fisk,<br />
dressinger <strong>og</strong> mayonnaise <strong>og</strong> af mejeriindustri<strong>en</strong> i is, kvark, y<strong>og</strong>hurt <strong>og</strong> milkshakes. Efterhånd<strong>en</strong><br />
er efterspørgsl<strong>en</strong> blevet så stor, at Arlas fabrik i Nr. Vium, Danmark Protein, der er verd<strong>en</strong>s<br />
største af sin art, har vanskeligt ved at skaffe tilstrækkelige mængder af råstoffet, ostevalle, i<br />
Nordeuropa (Larsson, 2002).<br />
Valleproteinpulver udvindes af ostevalle vha. avanceret membranteknik, et område hvor Arla<br />
er verd<strong>en</strong>s før<strong>en</strong>de. Størstedel<strong>en</strong> af valle består af vand, <strong>en</strong> mindre andel udgøres af<br />
restbestanddel<strong>en</strong>e: vitaminer <strong>og</strong> mælkesukker (permeat), som ligeledes udvindes (figur 4.1).<br />
Vitaminerne udgør deres eget salgsprodukt, m<strong>en</strong>s permeat, der er et flyd<strong>en</strong>de biprodukt, som<br />
indeholder kulhydrater, kan b<strong>en</strong>yttes som fodertilskud til køer. 60 landmænd i området aftager<br />
permeat fra fabrikk<strong>en</strong>, som dagligt producerer 400 tons (Larsson, 2002).<br />
34
Figur 4.1 Fra ostevalle til proteinpulver (Arla Foods, u.å.a).<br />
4. <strong>Danske</strong> virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Arlas miljøpolitik<br />
Arlas miljøpolitik fra d<strong>en</strong> 1. oktober 2001 indeholder <strong>en</strong> række formulerede målsætninger, der<br />
tager afsæt i <strong>en</strong> livscyklusvurdering <strong>og</strong> gælder for alle medarbejdere i koncern<strong>en</strong> (tekstboks 4.1).<br />
Overordnet er det koncern<strong>en</strong>s mål at reducere miljøpåvirkning <strong>og</strong> ressourceforbrug. Arlas<br />
miljøindsats konc<strong>en</strong>trerer sig om <strong>en</strong> række områder typisk for mejerisektor<strong>en</strong>. Først <strong>og</strong> fremmest<br />
gælder det forbruget af vand <strong>og</strong> <strong>en</strong>ergi til r<strong>en</strong>gøring, nedkøling, tørring <strong>og</strong> transport af mælk.<br />
Målsætning<strong>en</strong> er at reducere ressourceforbruget ind<strong>en</strong> udgang<strong>en</strong> af 2005/06. Vandforbruget skal<br />
reduceres med 7,5 pct.. De <strong>en</strong>ergitunge processer, som for mælkeproteinfabrikk<strong>en</strong> specifikt er<br />
forbundet med inddampning <strong>og</strong> tørring af protein- <strong>og</strong> vitaminpulver, skal på koncernplan<br />
reduceres med 5 pct. Mængd<strong>en</strong> af kemikalier skal begrænses, <strong>og</strong> anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> på koncern<strong>en</strong>s<br />
driftssteder skal vurderes med h<strong>en</strong>syn til indvirkning på sundhed <strong>og</strong> miljø. Udledning<strong>en</strong> af CO2<br />
skal reduceres med 5 pct. <strong>og</strong> NOx med 10 pct. (Arla Foods, 2002b). Miljøledelsessystemet ISO<br />
14.000 skal indføres i alle producer<strong>en</strong>de <strong>en</strong>heder i Danmark <strong>og</strong> Sverige s<strong>en</strong>est med udgang<strong>en</strong> af<br />
2005/06. Foreløbig er 40 pct. certificerede. Alle <strong>en</strong>heder i Danmark, Sverige <strong>og</strong> England har d<strong>og</strong><br />
i følge Johannes<strong>en</strong> (pk, 2003) allerede indarbejdet koncern<strong>en</strong>s miljømålsætninger i drift<strong>en</strong>, <strong>og</strong><br />
koncern<strong>en</strong>s øvrige divisioner er ved at indarbejde dem. Driftsstederne i Saudi Arabi<strong>en</strong>, Brasili<strong>en</strong>,<br />
Pol<strong>en</strong> <strong>og</strong> Græk<strong>en</strong>land har haft besøg af Arlas koncernmiljøafdeling, <strong>og</strong> <strong>en</strong> prioriteret<br />
handlingsplan er g<strong>en</strong>nemgået med d<strong>en</strong> stedlige ledelse. Fabrikk<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina har ikke haft<br />
besøg af koncern<strong>en</strong>s miljøafdeling, sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> blev bygget; m<strong>en</strong> man er ansvarlig for at overholde<br />
koncern<strong>en</strong>s miljøretningslinier. Der kan ydes g<strong>en</strong>erel støtte fra koncernmiljøafdeling<strong>en</strong>, hvis det<br />
ønskes. Ifølge Johannes<strong>en</strong> (pk, 2003) tæller koncernmiljøafdeling<strong>en</strong>, Arla Miljø, ti mand,<br />
derudover har hvert driftssted <strong>en</strong> lokal miljøafdeling. På sigt er det plan<strong>en</strong> at indføre koncern<strong>en</strong>s<br />
koncept: Ét Arla, der har til formål at indføre <strong>en</strong>s standard i hele koncern<strong>en</strong> på alle områder, <strong>og</strong>så<br />
miljøområdet <strong>–</strong> miljøledelsessystemet ISO 14.000 skal bl.a. indføres i hele Arla-koncern<strong>en</strong>.<br />
Miljø er for Arla <strong>og</strong>så økonomi. Anders<strong>en</strong> (pk, 2003) oplyser, at det lavere ressourceforbrug for<br />
koncern<strong>en</strong> allerede har medført udgiftsbesparelser i forbindelse med indkøb <strong>og</strong> i sparede<br />
miljøafgifter. Derudover anser Anders<strong>en</strong>, at et godt miljøimage er til fordel for Arla i PRsamm<strong>en</strong>hænge.<br />
35
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Arla har ikke tilsluttet sig n<strong>og</strong><strong>en</strong> internationale miljøinitiativer (Johannes<strong>en</strong>, pk, 2003).<br />
Tekstboks 4.1 Arlas miljøpolitik, gæld<strong>en</strong>de for hele koncern<strong>en</strong> (Arla Foods, 2001:2).<br />
36<br />
Arla Foods ønsker at imødekomme ønsker fra samfundet, kunder <strong>og</strong> forbrugere på <strong>en</strong> miljømæssigt<br />
bæredygtig måde ved at opstille miljømålsætninger fra jord til bord.<br />
Det er Arla Foods’ politik at producere <strong>og</strong> levere produkter i et sundt <strong>og</strong> sikkert arbejdsmiljø <strong>og</strong><br />
løb<strong>en</strong>de forbedre ressourceudnyttels<strong>en</strong> samt minimere d<strong>en</strong> påvirkning, vore aktiviteter giver<br />
anledning til i det omgiv<strong>en</strong>de miljø.<br />
stadigt at forbedre miljø <strong>og</strong> arbejdsmiljø i forbindelse med produkter <strong>og</strong> aktiviteter<br />
effektivt at udnytte <strong>en</strong>ergi <strong>og</strong> råvarer, reducere affaldet, samt undersøge mulighederne for<br />
g<strong>en</strong>brug <strong>og</strong> g<strong>en</strong>anv<strong>en</strong>delse<br />
minimere pot<strong>en</strong>tielle miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøeffekter ved udvikling af nye produkter <strong>og</strong> ved<br />
planlægning af nye projekter aktivt samarbejde med myndighederne<br />
via samarbejde <strong>og</strong> ved at stille krav til vore underleverandører sikre, at de leverer produkter,<br />
som er i over<strong>en</strong>sstemmelse med vores miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøpolitik<br />
sikre, at vore medarbejdere har k<strong>en</strong>dskab til Arla Foods’ miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøpolitik <strong>og</strong><br />
g<strong>en</strong>nem uddannelse <strong>og</strong> information motivere vore medarbejdere til at leve op til politikk<strong>en</strong><br />
planlægge, forbedre <strong>og</strong> løb<strong>en</strong>de tilpasse koncern<strong>en</strong>s målsætninger i forhold til mål <strong>og</strong><br />
aktiviteter på miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøområdet<br />
løb<strong>en</strong>de at evaluere <strong>og</strong> kommunikere vore miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøaktiviteter i forhold til de<br />
opstillede mål både internt <strong>og</strong> eksternt<br />
Arlas joint v<strong>en</strong>ture i Córdoba Provins<br />
Arla har tidligere kun været repræs<strong>en</strong>teret i Arg<strong>en</strong>tina med salg af importerede produkter. I<br />
forbindelse med knaphed på valle i Nordeuropa besluttede virksomhed<strong>en</strong> at oprette produktion i<br />
Arg<strong>en</strong>tina. Dette valg, forklarer Anders<strong>en</strong> (pk, 2003), skyldes to faktorer. For det første ville <strong>en</strong><br />
beligg<strong>en</strong>hed i Arg<strong>en</strong>tina give adgang til markederne i MERCOSUR, for det andet giver det høje<br />
osteforbrug i Arg<strong>en</strong>tina adgang til <strong>en</strong> rigelig forsyning af ostevalle, der er et spildprodukt efter<br />
osteproduktion. I Arg<strong>en</strong>tina indtages g<strong>en</strong>nemsnitligt 12 kg ost pr. person årligt mod 2 kg i<br />
Brasili<strong>en</strong> (Larsson, 2002). Tradition for mejeriproduktion <strong>og</strong> tilgængelighed af ostevalle fra<br />
områdets mange ostemejerier var udslagsgiv<strong>en</strong>de for d<strong>en</strong> <strong>en</strong>delige placering ved d<strong>en</strong> lille by<br />
Porteña i Córdoba provins. Samm<strong>en</strong> med det arg<strong>en</strong>tinske mejerikooperativ SANCOR har Arla<br />
oprettet joint v<strong>en</strong>ture-virksomhed<strong>en</strong> Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A. (AFISA), med <strong>en</strong> 50 pct.<br />
ejerandel til hvert af selskaberne. SANCOR er ansvarlig for levering af råvar<strong>en</strong>, 1.500 tons<br />
ostevalle daglig fra sine 14 osterier, m<strong>en</strong>s Arla er ansvarlig for forædling af vall<strong>en</strong> <strong>og</strong> salg til<br />
levnedsmiddel- <strong>og</strong> d<strong>en</strong> farmaceutiske industri. Arla er al<strong>en</strong>e om d<strong>en</strong>ne kompet<strong>en</strong>ce i Arg<strong>en</strong>tina<br />
(Simons<strong>en</strong>, i, 2003). Etablering<strong>en</strong> af AFISA er Arlas første <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i et uland, når der ses<br />
bort fra <strong>en</strong> mindre joint v<strong>en</strong>ture-produktion i Brasili<strong>en</strong> (Anders<strong>en</strong>).
4. <strong>Danske</strong> virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Figur 4.2 Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts’ fabrik ved Porteña, Córdoba provins (Eg<strong>en</strong> tilvirkning).<br />
AFISA-fabrikk<strong>en</strong> er <strong>en</strong> for<strong>en</strong>klet kopi af Arlas danske fabrik i Nr. Vium <strong>og</strong> opført på <strong>en</strong> tidligere<br />
uudnyttet jordlod mellem de to mindre byer Porteña <strong>og</strong> Brinkmann på højslett<strong>en</strong> Pampas.<br />
Produktion<strong>en</strong> af proteinpulver påbegyndtes i juni 2002. Fabrikk<strong>en</strong> har 63 ansatte, heraf 50<br />
ansatte i produktion<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> årlige omsætning er på ca. USD 40 mio. <strong>og</strong> årsproduktion<strong>en</strong> af<br />
proteinpulver er 8.000-10.000 tons, som ikke kun afsættes i Sydamerika (MERCOSUR) <strong>og</strong><br />
Mexico, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så i USA <strong>og</strong> Japan (Arla Foods, 2003; Simons<strong>en</strong>, i, 2003). Kapacitet<strong>en</strong> kan<br />
udbygges, så fabrikk<strong>en</strong> kan aftage op til 1,5 mio. tons ostevalle årligt (Arla Foods, 2003).<br />
4.1.2 Chr. Hans<strong>en</strong><br />
Chr. Hans<strong>en</strong> A/S (Chr. Hans<strong>en</strong>) er grundlagt i 1874 i Køb<strong>en</strong>havn <strong>og</strong> indgår i dag i Chr. Hans<strong>en</strong><br />
Holding A/S. Virksomhed<strong>en</strong> udvikler, producerer <strong>og</strong> sælger <strong>en</strong>zymer til osteproduktion,<br />
bakteriekulturer til fremstilling af mejeri-, kød- <strong>og</strong> vinprodukter, naturlige farve- <strong>og</strong> smagsstoffer<br />
samt bakteriekulturer til helsekost <strong>og</strong> veterinære foderprodukter. Chr. Hans<strong>en</strong> har <strong>en</strong> stor<br />
internationaliseringsgrad med sine 26 produktionssteder i 24 lande <strong>og</strong> er <strong>en</strong> af de få danske<br />
virksomheder, der allerede på et tidligt tidspunkt ekspanderede globalt (Chr. Hans<strong>en</strong>, 2002).<br />
Chr. Hans<strong>en</strong>s miljøpolitik<br />
Chr. Hans<strong>en</strong> har b<strong>en</strong>yttet sig af miljøledelse sid<strong>en</strong> 1995 <strong>og</strong> haft <strong>en</strong> miljøpolitik sid<strong>en</strong> 1996<br />
(tekstboks 4.2). Implem<strong>en</strong>tering af miljøh<strong>en</strong>syn foregår lokalt i hver af de 26<br />
produktionsafdelinger verd<strong>en</strong> over i form af <strong>en</strong> intern procedure, der sikrer, at miljø er<br />
indarbejdet både i produktion, salg <strong>og</strong> i underleverandør <strong>og</strong> -<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ørforhold. I alt på<br />
verd<strong>en</strong>splan er 30 personer udpeget som ansvarlige for miljø. Koncern<strong>en</strong>s miljøafdeling har 10<br />
ansatte, som yder ekspertstøtte til de <strong>en</strong>kelte afdelinger eller miljøprojekter, hvis det er<br />
nødv<strong>en</strong>digt. Afdelingsleder<strong>en</strong> refererer til direktion<strong>en</strong>. En gang årligt mødes de miljøansvarlige<br />
til seminar. Det første seminar fandt sted i det danske hovedkontor i 1999. Her finder det sted<br />
hvert andet år, <strong>og</strong> ind imellem finder lign<strong>en</strong>de seminarer sted på skift med de øvrige afdelinger<br />
som vært (Tønnes<strong>en</strong>, pk, 2003). Tre af de fire danske produktionssteder har sid<strong>en</strong> 1995 været<br />
ISO 14.000 certificeret. Afdeling<strong>en</strong> i Kokkedal forv<strong>en</strong>tes certificeret i 2004. Virksomhed<strong>en</strong>s<br />
tyske fabrikker har været ISO 14.000 certificeret sid<strong>en</strong> 2001/02. Alle øvrige<br />
37
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
produktionsafdelinger implem<strong>en</strong>terer for øjeblikket ISO 14.000 efter <strong>en</strong> global<br />
implem<strong>en</strong>teringsplan (Chr. Hans<strong>en</strong>, 2002; Chr. Hans<strong>en</strong>, 2003b).<br />
Tekstboks 4.2 Chr. Hans<strong>en</strong>s globale miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøpolitik <strong>og</strong> globale kvalitets- <strong>og</strong> miljøstategi (Chr.<br />
Hans<strong>en</strong>, 2002).<br />
38<br />
Global miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøpolitik:<br />
Sikre at h<strong>en</strong>syntag<strong>en</strong> til miljø <strong>og</strong> arbejdsmiljø indarbejdes i vores daglige aktiviteter.<br />
Måle resultaterne af indsats<strong>en</strong> <strong>og</strong> løb<strong>en</strong>de sætte nye, forbedrede mål.<br />
Involvere <strong>og</strong> <strong>en</strong>gagere medarbejderne i det daglige miljø- <strong>og</strong> sikkerhedsarbejde.<br />
Implem<strong>en</strong>tere vores miljøpolitik g<strong>en</strong>nem miljøledelse baseret på g<strong>en</strong>erelt anerk<strong>en</strong>dt praksis<br />
på alle relevante sites.<br />
Handle i over<strong>en</strong>sstemmelse med lovbestemte krav <strong>og</strong> andre bestemmelser.<br />
Sikre at planlægning <strong>og</strong> design sker under h<strong>en</strong>syntag<strong>en</strong> til miljø <strong>og</strong> arbejdsmiljø.<br />
Sikre, g<strong>en</strong>nem uddannelse <strong>og</strong> forebyggelse, at miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljømæssige risikofaktorer<br />
overvåges <strong>og</strong> løb<strong>en</strong>de formindskes.<br />
Informere åb<strong>en</strong>t <strong>og</strong> redeligt om vores politik, indsatsområder <strong>og</strong> resultater.<br />
Global kvalitets- <strong>og</strong> miljøstategi:<br />
Sikre at alle relevante politikker, procedurer <strong>og</strong> systemer i forbindelse med ISO 9.000,<br />
HACCP, GMP, ISO 14.000 <strong>og</strong> arbejdsmiljø er på plads globalt, samt at de løb<strong>en</strong>de<br />
forbedres.<br />
Bidrage til <strong>en</strong> bæredygtig udvikling i samfundet samt skabe sikre, sunde <strong>og</strong> stimuler<strong>en</strong>de<br />
arbejdspladser til gavn for virksomhed<strong>en</strong>s konkurr<strong>en</strong>ceevne, medarbejdere <strong>og</strong> det<br />
omkringligg<strong>en</strong>de samfund.<br />
Forstå <strong>og</strong> opfylde vore kunders <strong>og</strong> interess<strong>en</strong>ters nuvær<strong>en</strong>de <strong>og</strong> fremtidige forv<strong>en</strong>tninger <strong>og</strong><br />
behov.<br />
Implem<strong>en</strong>tere miljø due dilig<strong>en</strong>ce som <strong>en</strong> integreret del af akkvisitionsprojekter.<br />
Lægge vægt på at udvikle lederes <strong>og</strong> medarbejderes kvalifikationer g<strong>en</strong>nem uddannelse <strong>og</strong><br />
træning.<br />
Stræbe efter at gøre ting<strong>en</strong>e bedre i morg<strong>en</strong> <strong>en</strong>d vi gjorde dem i dag.<br />
Chr. Hans<strong>en</strong>s miljøpolitik fokuserer på ressourceeffektivisering <strong>og</strong> b<strong>en</strong>ytter d<strong>en</strong> systematiske<br />
g<strong>en</strong>nemgang af nøgletal som redskab til at opnå resultater. Disse tal omhandler forbruget af<br />
<strong>en</strong>ergi <strong>og</strong> vand samt mængd<strong>en</strong> af spildevand. Ressourcebesparelse er et stærkt økonomisk<br />
incitam<strong>en</strong>t for virksomhed<strong>en</strong>. Nye opkøb bliver derfor kontrolleret <strong>og</strong> g<strong>en</strong>nemgået for mulige<br />
besparelser, før de erhverves (Tønnes<strong>en</strong>, pk, 2003). Derudover lægges der vægt på<br />
miljøuddannelse af ansatte <strong>og</strong> stofsubstituering i.e. udskiftning af farlige processer <strong>og</strong> farligt<br />
udstyr med mindre miljøbelast<strong>en</strong>de alternativer. Vid<strong>en</strong>sdeling <strong>og</strong> overførsel af teknol<strong>og</strong>i i hele<br />
organisation<strong>en</strong> er ifølge Chr. Hans<strong>en</strong> (2003b) vigtig for <strong>en</strong> fælles forståelse i virksomhed<strong>en</strong>.<br />
Øllgaard (2003) betoner, at de <strong>en</strong>kelte fabrikker overholder d<strong>en</strong> interne miljøstandard <strong>og</strong><br />
nationallovgivning; m<strong>en</strong> at Chr. Hans<strong>en</strong> ofte vil mere, så det er tilladt de <strong>en</strong>kelte<br />
produktionsafdelinger at ”gå egne veje” <strong>og</strong> stille yderligere miljøkrav til deres respektive<br />
produktion. Miljøafdeling<strong>en</strong>s opgave er at overføre erfaringer fra et sted til et andet, <strong>og</strong> i 2001<br />
nedsattes et miljøråd, hvis opgave det er løb<strong>en</strong>de at justere koncern<strong>en</strong>s globale vision, strategi <strong>og</strong><br />
miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøpolitik samt fremkomme med nye miljø- <strong>og</strong> arbejdsmiljøtiltag (Chr.<br />
Hans<strong>en</strong>, 2002). Sid<strong>en</strong> oprettels<strong>en</strong> i 2001 er flere <strong>en</strong>d 40 miljøforbedringsprojekter blevet<br />
g<strong>en</strong>nemført i hele koncern<strong>en</strong> (Chr. Hans<strong>en</strong>, 2003b).
4. <strong>Danske</strong> virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Afdelingerne administrerer altså i princippet sig selv på miljøområdet; m<strong>en</strong> i et eller andet<br />
omfang foregår der alligevel <strong>en</strong> kontrol. Ikke som <strong>en</strong> ekstern evaluering alle steder, m<strong>en</strong><br />
integreret i produktion<strong>en</strong>. Følger de ansatte arbejdsplan<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> rigtige måde, følger de <strong>og</strong>så<br />
koncern<strong>en</strong>s miljøstandard. Som et minimum skal de som nævnt leve op til koncern<strong>en</strong>s globale<br />
miljøstandard <strong>og</strong> lokal miljølovgivning. Hvis der indkommer <strong>en</strong> klage, bliver afdeling<strong>en</strong> draget<br />
til ansvar. Derudover skal alle produktionssteder rapportere fabrikk<strong>en</strong>s ressourcestrømme<br />
(Øllgaard, pk, 2003).<br />
Chr. Hans<strong>en</strong> har ikke tilsluttet sig n<strong>og</strong><strong>en</strong> internationale miljøinitiativer (Tønnes<strong>en</strong>, pk, 2003).<br />
Chr. Hans<strong>en</strong>s datterselskab i Bu<strong>en</strong>os Aires Provins<br />
Chr. Hans<strong>en</strong>s produkter er blevet forhandlet i Arg<strong>en</strong>tina sid<strong>en</strong> 1920, m<strong>en</strong> er først fra 1964 blevet<br />
produceret lokalt. Herved fik man adgang til det arg<strong>en</strong>tinske marked, der på d<strong>en</strong>ne tid havde<br />
meget strikse regler for import af industrivarer i.e. strategi<strong>en</strong> om industriel importsubstitution. Se<br />
Bilag C. Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina, der er 100 pct. ejet af det danske moderselskab, blev etableret i<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires-forstad<strong>en</strong> Quilmes <strong>og</strong> holder fortsat til i de bygninger, hvor man producerede<br />
osteløbe fra 1964 til 2000 (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003) (figur 4.3.).<br />
Figur 4.3 Chr. Hans<strong>en</strong>s fabrik i Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. Virksomhed<strong>en</strong>s parkeringsområde udvides<br />
(Eg<strong>en</strong> tilvirkning).<br />
I dag foregår produktion<strong>en</strong> ind<strong>en</strong>for tre områder: naturlige farver, smagsstoffer <strong>og</strong> såkaldte<br />
functional bl<strong>en</strong>ds til fødevareindustri<strong>en</strong> (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003). Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina dækker<br />
markederne i Chile <strong>og</strong> Uruguay <strong>og</strong> er hovedleverandør til d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske fødevareindustri. En<br />
undersøgelse Chr. Hans<strong>en</strong> har fået foretaget viser, at markedsandel<strong>en</strong> er 88 pct. <strong>og</strong> at kunderne er<br />
yderst tilfredse med d<strong>en</strong> service, de får hos Chr. Hans<strong>en</strong>. Endvidere viser undersøgels<strong>en</strong>, at<br />
Danisco er Chr. Hans<strong>en</strong>s største konkurr<strong>en</strong>t med 10 pct. markedsandel (IFOP, 2002). Sid<strong>en</strong> 1977<br />
har man ydet teknisk service over for kunder. Dette består i at udvikle nye unikke produkter i<br />
samarbejde med kund<strong>en</strong> <strong>og</strong> at tilgodese d<strong>en</strong>nes ønsker <strong>og</strong> behov. Der forhandles derudover<br />
importerede produkter fra Chr. Hans<strong>en</strong>s andre afdelinger (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003).<br />
39
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
4.1.3 Hartmann<br />
Emballagevirksomhed<strong>en</strong> Brødr<strong>en</strong>e Hartmann A/S (Hartmann) er grundlagt i 1917 <strong>og</strong> har<br />
specialiseret sig i udvikling, produktion <strong>og</strong> salg af støbepapemballage af returpapir, produktion<br />
<strong>og</strong> salg af karton, papir <strong>og</strong> pap samt konstruktion <strong>og</strong> salg af komplette fabrikationsanlæg til<br />
støbepap. I 2002 har koncern<strong>en</strong> forsøgt at få fodfæste på markedet ind<strong>en</strong> for fødevareemballage.<br />
80 pct. af omsætning<strong>en</strong> stammer fra salg af æg- <strong>og</strong> frugtemballage, hvor koncern<strong>en</strong> er blandt<br />
verd<strong>en</strong>s før<strong>en</strong>de (Skovgaard, 2002). På verd<strong>en</strong>splan findes tre leverandører af emballage, som<br />
tilsamm<strong>en</strong> udgør halvdel<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>smarkedet. Hartmann har fremstillet støbepapemballage<br />
sid<strong>en</strong> 1936 <strong>og</strong> er d<strong>en</strong> <strong>en</strong>este af de tre globale produc<strong>en</strong>ter, der har specialiseret sig i d<strong>en</strong>ne form<br />
for emballage. Koncern<strong>en</strong> har de s<strong>en</strong>ere år ekspanderet kraftigt ved virksomhedsopkøb <strong>og</strong> har i<br />
dag produktion i 10 lande (Hartmann, 2003b; 2004).<br />
Hartmanns miljøpolitik<br />
Hartmanns miljøstrategi, som bygger på, at økonomisk vækst <strong>og</strong> værdiskabelse skal baseres på<br />
bæredygtig udvikling i hele værdikæd<strong>en</strong>, blev fastlagt i 1992 <strong>og</strong> bygger på de seks<br />
miljøværktøjer: Netværk, miljøstyring, r<strong>en</strong>ere teknol<strong>og</strong>i, livscyklusbaseret ledelse,<br />
kommunikation, efteruddannelse (Hartmann, 1998b). I 1997 udviklede koncern<strong>en</strong> sit eget<br />
bæredygtighedskoncept til internt brug, d<strong>en</strong> såkaldte STEP-model (Systematic Tool for<br />
Environm<strong>en</strong>tal Pr<strong>og</strong>ress), der inkorporerer h<strong>en</strong>syn til det eksterne miljø <strong>og</strong> til arbejdsmiljø i<br />
produktionsprocess<strong>en</strong> (tabel 4.2). Modell<strong>en</strong> er opdelt i faser, der føles overkommelige for d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kelte virksomhed <strong>og</strong> gør det muligt at evaluere hvert trin. De første trin drejer sig om interne<br />
miljøforhold. Bæredygtighedsarbejdet udvides derefter til at inkludere hele værdikæd<strong>en</strong>, inkl.<br />
evaluering af leverandører for til sidst på det femte trin at implem<strong>en</strong>tere livscyklusbaseret<br />
ledelse. Seks ud af koncern<strong>en</strong>s tolv virksomheder befinder sig på femte trin af STEP-modell<strong>en</strong>,<br />
som alle koncern<strong>en</strong>s virksomheder arbejder efter. For øjeblikket er de ved at implem<strong>en</strong>tere<br />
livscyklusbaseret ledelse (Hartmann, 2001a; 2003b). De 5 ansatte <strong>og</strong> d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e Ph.d. studer<strong>en</strong>de,<br />
der er tilknyttet koncern<strong>en</strong>s miljøafdeling, støtter <strong>en</strong> nyerhvervet virksomhed i dets<br />
miljøopstartsfase. Når miljøledelsessystemerne er etableret, overgår ansvaret til de lokale<br />
kvalitets- <strong>og</strong> miljømedarbejdere på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte virksomhed. Hvert år afleverer hver virksomhed<br />
<strong>en</strong> statusrapport med opnåede resultater <strong>og</strong> <strong>en</strong> handlingsplan for det komm<strong>en</strong>de år (Abrahamson,<br />
pk, 2003).<br />
40
4. <strong>Danske</strong> virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Tabel 4.2 Hartmanns koncernmiljøledelse tager udgangspunkt i STEP-modell<strong>en</strong>, hvis aktiviteter fremgår af<br />
tabell<strong>en</strong> (Hartmann, 2003b).<br />
NETVÆRK<br />
SYSTEMATISK LEDELSE<br />
PROAKTIVE HANDLINGER<br />
STEP 1 STEP 2 STEP 3 STEP 4 STEP 5<br />
Udnævnelse af<br />
MSS&S-ansvarlige<br />
Indled<strong>en</strong>de<br />
MSS&S-g<strong>en</strong>nemgang<br />
Overordnede mål for<br />
Proaktive handlinger<br />
Etablering af <strong>en</strong><br />
MSS&S-organisation<br />
Opbygning af<br />
MSS&S-ledelsessystem<br />
Implem<strong>en</strong>tering af proaktive<br />
handlinger<br />
LIVSCYKLUSBASERET LEDELSE Involvering af leverandører<br />
KOMMUNIKATION<br />
UDVIKLING AF MEDARBEJDERE<br />
MSS&S<br />
Due dilig<strong>en</strong>ce<br />
Intern<br />
MSS&S-redegørelse<br />
Hvordan g<strong>en</strong>nemføres grund-<br />
Lægg<strong>en</strong>de MSS&S-arbejde<br />
MSS&S: Miljø, Sundhed, Sikkerhed & Social<br />
Off<strong>en</strong>tlig<br />
MSS&S-redegørelse<br />
Hvordan g<strong>en</strong>nemføres systematisk<br />
MSS&S-arbejde<br />
Udvikling af<br />
MSS&S-organisation<strong>en</strong><br />
Certificering af<br />
MSS&S-ledelsessystem<br />
Systematisk implem<strong>en</strong>tering<br />
Af proaktive handlinger<br />
Grundlægg<strong>en</strong>de<br />
MSS&S-livscyklusvurdering<br />
Off<strong>en</strong>tlig<br />
MSS&S-redegørelse<br />
Hvordan g<strong>en</strong>nemføres helhedsori<strong>en</strong>teret<br />
MSS&S-arbejde<br />
Etablering af<br />
livscyklusnetværk<br />
Kontinuerlige<br />
MSS&S-forbedringer<br />
Systematisk implem<strong>en</strong>tering<br />
Af proaktive handlinger<br />
Implem<strong>en</strong>tering af<br />
livscyklusbaseret ledelse<br />
Off<strong>en</strong>tlig<br />
MSS&S-redegørelse<br />
Hvordan g<strong>en</strong>nemføres<br />
Livscyklusbaseret ledelse<br />
Koncern<strong>en</strong> virker meget <strong>en</strong>gageret i miljøspørgsmål. I 2000 delt<strong>og</strong> virksomhed<strong>en</strong> i <strong>en</strong><br />
arbejdsgruppe udpeget af d<strong>en</strong> danske regering, som ønskede erhvervslivets miljøtiltag forbedret.<br />
Det udmundede i debatoplægget: Veje til <strong>en</strong> grøn erhvervsudvikling, som var et af Danmarks<br />
bidrag til FN’s konfer<strong>en</strong>ce om bæredygtighed i Johannesburg i 2002. En konfer<strong>en</strong>ce<br />
virksomhed<strong>en</strong> <strong>og</strong>så delt<strong>og</strong> i. Udvikling<strong>en</strong> af ov<strong>en</strong>nævnte STEP-model resulterede i, at Hartmann<br />
i 2000 modt<strong>og</strong> EU’s miljøpris i kategori<strong>en</strong> Managem<strong>en</strong>tpris<strong>en</strong> for Bæredygtig Udvikling<br />
(Hartmann, 2001a, 2003b). Desud<strong>en</strong> blev koncern<strong>en</strong>s direktør for bæredygtig udvikling Anna<br />
Lise Mort<strong>en</strong>s<strong>en</strong> i 2001 udpeget til formand for Miljørådet for r<strong>en</strong>ere produkter (Hartmann,<br />
2001a, 2001b). Virksomhed<strong>en</strong> har tilsluttet sig FN Global Compact Initiative <strong>og</strong> er medlem af<br />
World Business Council Sustainable Developm<strong>en</strong>t <strong>og</strong> The Nordic Partnership (Hartmann,<br />
2003b).<br />
Hartmanns joint v<strong>en</strong>ture i Rio Negro Provins<br />
Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina (Hartmann-PPM) blev købt i maj 1998 som et joint v<strong>en</strong>ture mellem<br />
Hartmann <strong>og</strong> Investeringsfond<strong>en</strong> for vækstmarkeder (IFV), der fordeler ejerskabet mellem sig<br />
med hhv. 85 <strong>og</strong> 15 pct. (Hartmann, 1999). Virksomhed<strong>en</strong> var oprindelig del af <strong>en</strong> større fabrik,<br />
Productos Pulpa Moldeada Arg<strong>en</strong>tina ejet af Det Østasiatiske Kompagni (Winther, pk, 2004).<br />
Hartmann havde sid<strong>en</strong> 1968 haft et lic<strong>en</strong>sbaseret samarbejde med Productos Pulpa Moldeada.<br />
Ved købet i 1998, blev d<strong>en</strong> celluloseproducer<strong>en</strong>de del af fabrikk<strong>en</strong> udskilt <strong>og</strong> fortsætter under sit<br />
tidligere navn som nabo til Hartmann-PPM.<br />
41
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Figur 4.4 Brødr<strong>en</strong>e Hartmanns fabrik i Cipolletti, Rio Negro Provins. Yderst til v<strong>en</strong>stre ses nabofabrikk<strong>en</strong><br />
Productos Pulpa Moldeada (Eg<strong>en</strong> tilvirkning).<br />
Produktion<strong>en</strong><br />
Virksomhed<strong>en</strong> har 112 ansatte, heraf 74 i produktion<strong>en</strong> <strong>og</strong> 10 i ledels<strong>en</strong> (Silvera, pk, 2002). D<strong>en</strong><br />
ligger i Cipolletti i Rio Negro Provins, ca. 1.200 km sydvest for Bu<strong>en</strong>os Aires (figur 2.2). Dette<br />
område udgør samm<strong>en</strong> med området omkring d<strong>en</strong> større naboby Neuquén d<strong>en</strong> frugtbare dal, Alto<br />
Valle. I dal<strong>en</strong> findes Arg<strong>en</strong>tinas største samlede frugtproduktion, som blev grundlagt ved<br />
etablering af vandingskanaler fra flodsystemet for omkring hundrede år sid<strong>en</strong> (Reboratti, pk,<br />
2002). Hartmann-PPM producerer kun til hjemmemarkedet i Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> er landets største<br />
<strong>en</strong>keltproduc<strong>en</strong>t af støbepapemballage med <strong>en</strong> markedsandel på 40-45 pct. Konkurr<strong>en</strong>terne<br />
befinder sig i Neuquén <strong>og</strong> Santa Fe. I Neuquén produceres æg- <strong>og</strong> frugtemballage eksklusive<br />
kartonproduktion. I Santa Fe produceres ligeledes emballage til æg <strong>og</strong> frugt inklusive<br />
kartonproduktion samt plastikemballage. I Hartmann-PPM’s emballageproduktion b<strong>en</strong>yttes<br />
udelukk<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>brugspapir i.e. papir, karton <strong>og</strong> blade. Det kommer <strong>en</strong>t<strong>en</strong> fra forskellige forlags<br />
papirrester, e.g. restoplag <strong>og</strong> beskæringsrester eller fra indsamlinger fortrinsvis leveret af <strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>brugsvirksomhed. Over halvdel<strong>en</strong> af Hartmann-PPM’s produktion består af frugtemballage,<br />
rest<strong>en</strong> er ægemballage. Hovedafsætning<strong>en</strong> sker til æbleproduc<strong>en</strong>ter i nærområdet, Alto Valle,<br />
ind<strong>en</strong> for <strong>en</strong> 40 km omkreds af Cipolletti, hvor man finder 90 pct. af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske æbleavl.<br />
D<strong>en</strong> øvrige æbleproduktion finder sted i M<strong>en</strong>doza Provins. Produktion<strong>en</strong> af frugtemballage er<br />
meget sæsonafhængig med hovedvægt på februar <strong>og</strong> marts. Med ægproduktion<strong>en</strong> forholder det<br />
sig lige omv<strong>en</strong>dt. Her fremstilles 10 pct. af ægg<strong>en</strong>e i Alto Valle <strong>–</strong> rest<strong>en</strong> i det øvrige Arg<strong>en</strong>tina<br />
<strong>og</strong> afsætning<strong>en</strong> er normalt jævnt fordelt over året. D<strong>en</strong> fald<strong>en</strong>de købekraft i Arg<strong>en</strong>tina som følge<br />
af de nationaløkonomiske problemer har reduceret efterspørgsl<strong>en</strong> på ægemballage <strong>og</strong> til dels på<br />
frugtemballage. Ledels<strong>en</strong> har valgt at fortsætte produktion<strong>en</strong> på kun én af fabrikk<strong>en</strong>s to<br />
produktionslinier. Lagr<strong>en</strong>e med emballage er for øjeblikket fyldt op (Silvera, pk, 2002).<br />
Datterselskabet i Arg<strong>en</strong>tina dækker med divisionshovedkvarteret i Brasili<strong>en</strong> det sydamerikanske<br />
marked omfatt<strong>en</strong>de 200 mio. forbrugere svar<strong>en</strong>de til ca. 11 pct. af koncern<strong>en</strong>s samlede<br />
omsætning (Hartmann, 2003b).<br />
42
5. <strong>Danske</strong> TNC’ers <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
5. <strong>Danske</strong> TNC’ers <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
Dette kapitel beskæftiger sig med, om <strong>datterselskaber</strong> af danske virksomheder tager de samme<br />
miljøh<strong>en</strong>syn <strong>og</strong> har d<strong>en</strong> samme <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina, som TNC’ernes fabrikker i Danmark.<br />
Først samm<strong>en</strong>lignes <strong>datterselskaber</strong>nes <strong>miljøpraksis</strong> med moderselskabernes miljøpolitik i<br />
Danmark, dernæst analyseres hvilke effekter, det har i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
5.1 Arla<br />
Arlas fabrik <strong>og</strong> produktion i Arg<strong>en</strong>tina tager udgangspunkt i danske miljøforhold, idet<br />
planlægning <strong>og</strong> opførelse af fabrikk<strong>en</strong> er foregået ud fra koncern<strong>en</strong>s miljøretningslinier. Direktør<br />
for AFISA Finn Simons<strong>en</strong> (i, 2003), der tidligere har været direktør for Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts’<br />
fabrik i Nr. Vium, oplyser at produktionsgang<strong>en</strong> er nøjagtig d<strong>en</strong> samme som i Danmark, <strong>og</strong> at<br />
fabrikk<strong>en</strong> overholder EU’s miljøstandarder. Dansk miljølovgivning <strong>og</strong> EU-miljønorm søges<br />
opfyldt med n<strong>og</strong>le få ændringer, som relaterer sig til slamoperering på marker <strong>og</strong> regler om<br />
spildevandsudledning. Fabrikk<strong>en</strong> er ikke ISO 14.000 certificeret, m<strong>en</strong> opnår ISO 9.000<br />
certificering i oktober 2004, hvilket er et af de myndighedskrav, der var forbundet med tilladelse<br />
til at åbne fabrikk<strong>en</strong> (Holk, pk, 2004). Til fabrikk<strong>en</strong> hører et spildevandsanlæg med to bassiner,<br />
der r<strong>en</strong>ser fabrikk<strong>en</strong>s spildevand, før det udledes (Villarroya, i, 2003). Udover spildevand fra<br />
produktion har fabrikk<strong>en</strong> to andre former for udledning: slam fra spildevandsanlæg <strong>og</strong> emission<br />
fra tørreovne (Villarroya, i, 2003). Slammet s<strong>en</strong>des til behandling hos Ecobl<strong>en</strong>d, der er <strong>en</strong> af de<br />
tre godk<strong>en</strong>dte forbrændingsanstalter i Córdoba Provins (Cevasco, i, 2003), m<strong>en</strong>s ostevall<strong>en</strong><br />
r<strong>en</strong>ses, før d<strong>en</strong> udledes. Vall<strong>en</strong> er kern<strong>en</strong> i AFISA’s produktion <strong>og</strong> var oprindelig et<br />
affaldsprodukt, der indtil fabrikk<strong>en</strong> åbnede <strong>og</strong> begyndte at aftage det, blev udledt ur<strong>en</strong>set til<br />
omkringligg<strong>en</strong>de marker eller til Laguna Mar Chiquita. Lagun<strong>en</strong> er i dag udlagt til Ramsarområde<br />
7 . D<strong>en</strong>ne udledning havde <strong>en</strong> stor indvirkning på miljøet <strong>og</strong> forur<strong>en</strong>ede hele området,<br />
påpeger AFISAs miljøchef, Ana Villarroya (i, 2003).<br />
I forbindelse med anlæggels<strong>en</strong> af fabrikk<strong>en</strong> blev der af det Tekniske Universitet (UTN) i<br />
Córdoba lavet <strong>en</strong> undersøgelse af miljøindvirkning<strong>en</strong> (Villarroya). Lokalkoordinator hos<br />
SANCOR, Jorge D. Galizzi (i, 2003), påpeger, at d<strong>en</strong>ne undersøgelse påviser <strong>en</strong> positiv<br />
miljøbalance efter AFISAs etablering i Porteña. Der er d<strong>og</strong> for øjeblikket n<strong>og</strong>le tekniske<br />
problemer med r<strong>en</strong>sningsanlægget, der har at gøre med opstartfas<strong>en</strong> <strong>og</strong> som bevirker, at miljøet<br />
påvirkes meget. Professor i kemi ved UTN Héctor Rub<strong>en</strong> Macaño (i, 2003) gør opmærksom på,<br />
at sådanne tekniske problemer er normale i <strong>en</strong> opstartfase. Disse problemer vil AFISA snart have<br />
løst, forsikrer Villarroya.<br />
Mange af informanterne har bemærket Arlas miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t <strong>og</strong> peger på, at virksomhed<strong>en</strong><br />
mere <strong>en</strong>d opfylder miljøkrav<strong>en</strong>e. Laboratoriechef i La Piamontesa, Jorge Garnero (i, 2003),<br />
m<strong>en</strong>er, at Arla, hvis Arla ville, form<strong>en</strong>tlig kunne have været mindre striks på det miljømæssige<br />
område; m<strong>en</strong> som landmand<strong>en</strong>, Gerardo Gustavo Manrique (i, 2003a) påpeger, er europæiske<br />
virksomheder vant til at arbejde med miljøet, så det er nemt for dem at følge lov<strong>en</strong>. Rusiñol (i,<br />
2003) fremhæver d<strong>en</strong> store kulturforskel, der er mellem Arla <strong>og</strong> arg<strong>en</strong>tinske virksomheder mht.<br />
ærlighed <strong>og</strong> bekymring for miljøet. Han havde bemærket, at virksomhed<strong>en</strong> længe før anlæggelse<br />
af fabrikk<strong>en</strong> <strong>og</strong> på eget initiativ havde ønsket kopier af love <strong>og</strong> regelsæt. N<strong>og</strong>et han m<strong>en</strong>er er<br />
meget usædvanligt i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
7 Internationalt fuglebeskyttelsesområde. Ramsar-konv<strong>en</strong>tion<strong>en</strong> er <strong>en</strong> aftale om at beskytte vådområder af<br />
international betydning, som udgør levesteder for vandfugle. For definition se Skov- <strong>og</strong> Naturstyrels<strong>en</strong> (2004)<br />
43
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
5.2 Chr. Hans<strong>en</strong><br />
Fabrikk<strong>en</strong> i Quilmes opfylder koncern<strong>en</strong>s globale miljøstandard <strong>og</strong> er ISO 9.000 certificeret,<br />
m<strong>en</strong> <strong>en</strong>dnu ikke ISO 14.000 certificeret (Tønnes<strong>en</strong>, pk, 2003), hvilket vil ske i 2005 (Fernández,<br />
i, 2003). Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina befinder sig for øjeblikket på det laveste trin af koncern<strong>en</strong>s<br />
miljøindsatsfaser, der er inddelt i fire. I d<strong>en</strong> første fase gælder det om at opfylde lovmæssige<br />
krav i det pågæld<strong>en</strong>de værtsland, i d<strong>en</strong> næste fase skal der laves <strong>en</strong> undersøgelse af<br />
virksomhed<strong>en</strong>s miljøpåvirkning, i d<strong>en</strong> tredje fase skal <strong>en</strong>s fremgangsmåder <strong>og</strong> h<strong>en</strong>sigter<br />
beskrives mht. miljøpåvirkning. D<strong>en</strong> sidste fase er at opnå miljøcertificering i.e. ISO 14.000<br />
certifikat (Fernández, i, 2003).<br />
Direktør for Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina Aage Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003), der har været ansat i d<strong>en</strong><br />
arg<strong>en</strong>tinske afdeling sid<strong>en</strong> 1973, påpeger, at datterselskabet i dag er på højde med d<strong>en</strong> øvrige<br />
koncern, <strong>og</strong> at fabrikk<strong>en</strong> efter <strong>en</strong> nylig ombygning lever ”fuldstændig op til Chr. Hans<strong>en</strong>standard...<br />
[Og] har alle de godk<strong>en</strong>delser vi skal have, så der er ikke n<strong>og</strong>et problem der”. Chr.<br />
Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tinas kvalitetschef Sandra Fernández (i, 2003) gør d<strong>og</strong> opmærksom på, at man<br />
<strong>en</strong>dnu ikke har foretaget <strong>en</strong> undersøgelse for reducering af vand- <strong>og</strong> <strong>en</strong>ergiforbrug, hvilket er <strong>en</strong><br />
c<strong>en</strong>tral del af Chr. Hans<strong>en</strong>s miljøpolitik. M<strong>en</strong> Jacobs<strong>en</strong> har ret i, at der ind<strong>en</strong> for de s<strong>en</strong>este år er<br />
sket <strong>en</strong> bedring i miljøpræstation<strong>en</strong>. Først <strong>og</strong> fremmest er produktion<strong>en</strong> af osteløbe ved<br />
bearbejdelse af oksemaver ophørt i år 2000. Det har fjernet årsag<strong>en</strong> til de problemer, der har<br />
været i forbindelse med produktion<strong>en</strong>s lugtg<strong>en</strong>er <strong>og</strong> reduceret de mange naboklager (Fernández).<br />
Fernández m<strong>en</strong>er, at virksomhed<strong>en</strong> hele tid<strong>en</strong> har bekymret sig om det miljømæssige i problemet<br />
i.e. produktion<strong>en</strong>s spildevand. Allerede i d<strong>en</strong> periode, hvor man begyndte at behandle maverne<br />
for at udvinde osteløbe, opførte Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina et r<strong>en</strong>sningsanlæg til behandling af<br />
spildevand, som ifølge Fernández var <strong>en</strong> meget stor investering. Sigtet var at r<strong>en</strong>se spildevandet<br />
for d<strong>en</strong> høje organiske konc<strong>en</strong>tration, som spildevand har i osteløbeproduktion, ikke at eliminere<br />
lugtg<strong>en</strong>erne. I forbindelse med anlæggels<strong>en</strong> blev der foretaget et miljøpåvirkningsstudie<br />
(Bofferón, i, 2003).<br />
Fernández m<strong>en</strong>er, at Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina i dag har <strong>en</strong> mere aktiv miljøpolitik <strong>en</strong>d tidligere.<br />
I forbindelse med d<strong>en</strong> miljømæssige indsats har der været et økonomisk incitam<strong>en</strong>t, idet<br />
virksomhed<strong>en</strong> både har kunnet reducere sit ressourceforbrug <strong>og</strong> samtidig vha. <strong>en</strong> nedsat<br />
udledning har kunnet reducere udgift<strong>en</strong> til miljøafgifter. Fernández forklarer, at man hos Chr.<br />
Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina i dag filtrerer alt flyd<strong>en</strong>de affald i r<strong>en</strong>sningsanlægget <strong>og</strong> at man er ved at<br />
implem<strong>en</strong>tere et nyt pulverudvindingssystem i pulverblandeanlægget. Med dette system<br />
eliminerer man alle for omgivelserne g<strong>en</strong>er<strong>en</strong>de lugte, e.g. stærke krydderilugte, idet hele<br />
produktionsprocess<strong>en</strong> foregår i et lukket kredsløb (Bofferón).<br />
Ved at følge d<strong>en</strong> lokale lovgivning sparer virksomhed<strong>en</strong> miljøafgifter <strong>og</strong> Fernández m<strong>en</strong>er,<br />
det kun er et spørgsmål om tid, før man lever helt op til koncern<strong>en</strong>s globale miljøpolitik.<br />
Udvikling<strong>en</strong> følges af moderselskabet i Danmark, idet alle investeringsprojekter skal godk<strong>en</strong>des<br />
herfra. I Arg<strong>en</strong>tina kan man hverk<strong>en</strong> købe, investere eller foretage forandringer i virksomhed<strong>en</strong>,<br />
ud<strong>en</strong> at det er blevet godk<strong>en</strong>dt af moderselskabet (ibid.).<br />
5.3 Hartmann<br />
Hartmann-PPM befinder sig for øjeblikket på STEP 3 af koncern<strong>en</strong>s STEP-model (tabel 4.2).<br />
Virksomhed<strong>en</strong>s miljøchef, Marcelo Silvera (pk, 2002), forv<strong>en</strong>ter, at det vil tage to år, før<br />
virksomhed<strong>en</strong> befinder sig på STEP 5. STEP 4 er umiddelbart forestå<strong>en</strong>de. Det <strong>en</strong>este, der<br />
mangler, er <strong>en</strong> off<strong>en</strong>tligt tilgængelig rapport, der beskriver forhold<strong>en</strong>e omkring miljø, sundhed<br />
44
5. <strong>Danske</strong> TNC’ers <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
<strong>og</strong> sikkerhed (Winther, pk, 2004). I forbindelse med overtagels<strong>en</strong> af Hartmann-PPM blev der<br />
foretaget miljøpåvirkningsstudier for virksomhed<strong>en</strong> (Silvera, i, 2003). Virksomhed<strong>en</strong> er ikke ISO<br />
9.000 certificeret, m<strong>en</strong> blev i december 2003 ISO 14.000 certificeret <strong>og</strong> er dermed d<strong>en</strong> ott<strong>en</strong>de af<br />
koncern<strong>en</strong>s tolv virksomheder, der opnår certificering<strong>en</strong> (Hartmann, 2003b; Winther, pk, 2004).<br />
Hartmann-PPM’s tilpasning til koncern<strong>en</strong>s miljøpolitik begyndte to år efter<br />
virksomhedsovertagels<strong>en</strong> <strong>og</strong> blev introduceret i januar 2000. I april samme år gjorde<br />
virksomhed<strong>en</strong> op med tidligere rutiner, hvor spildevand blev udledt ur<strong>en</strong>set til flod<strong>en</strong> via<br />
nabovirksomhed<strong>en</strong> Productos Pulpa Moldeada, idet Hartmann-PPM kunne indvie sit<br />
spildevandsanlæg til USD 1½ mio. Det opfylder d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske lovgivning <strong>og</strong> er det første<br />
spildevandsanlæg i Rio Negro Provins, betoner Silvera (pk, 2002). Han fremhæver, at anlægget<br />
er blevet opført efter krav fra hovedkontoret, <strong>og</strong> at det for øvrigt blev bygget på det helt rigtige<br />
tidspunkt. Efter devaluering<strong>en</strong> har der ikke været p<strong>en</strong>ge til investeringer <strong>og</strong> slet ikke til<br />
miljøinvesteringer i Arg<strong>en</strong>tina. Spildevandet behandles først kemisk, så <strong>en</strong> sedim<strong>en</strong>teringsproces<br />
indledes. Derefter behandles det biol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> efter otte timers behandling er et tilpas antal<br />
partikler bundfældet. Størstedel<strong>en</strong> af vandet er nu så r<strong>en</strong>t, i.e. partikelfrit, at det opfylder<br />
lovgivningskrav<strong>en</strong>e <strong>og</strong> kan udledes til et nærligg<strong>en</strong>de vandløb. Ved inddampning af det<br />
rester<strong>en</strong>de spildevand opnås <strong>en</strong> opslæmning indehold<strong>en</strong>de 80 pct. vand. En nærligg<strong>en</strong>de<br />
træpilleproduc<strong>en</strong>t aftager slammet gratis mod selv at afh<strong>en</strong>te det <strong>en</strong> gang om ug<strong>en</strong>. Ved fuld<br />
fabriksproduktion bruges 80 pct. af r<strong>en</strong>sningsanlæggets kapacitet. Spildevandsanlægget <strong>og</strong> det<br />
udledte spildevand kontrolleres dagligt af virksomhed<strong>en</strong>s laboratorium ved manuelle prøver <strong>og</strong><br />
automatiske målinger. Hver 14. dag s<strong>en</strong>des spildevandsprøver til ekstern kontrol <strong>og</strong> <strong>en</strong> gang<br />
årligt finder d<strong>en</strong> lovpligtige kontrol sted (Hartmann, 2000; Sanz, pk, 2002). Ligeledes foretages<br />
der som <strong>en</strong> del af virksomhed<strong>en</strong>s miljøforvaltningssystem <strong>en</strong> kontrol af, om der udelades n<strong>og</strong>et i<br />
forbindelse med rutiner (Silvera, i, 2003).<br />
Silvera påpeger, at Hartmann-PPM forsøger at gøre lidt mere <strong>en</strong>d det, lovgivning<strong>en</strong> kræver,<br />
<strong>og</strong> at man til stadighed forsøger at finde steder i produktion<strong>en</strong>, hvor miljøforhold<strong>en</strong>e kan<br />
forbedres. Hartmann-PPM samm<strong>en</strong>ligner sit ressourceforbrug, f.eks. vandforbruget, med andre<br />
af koncern<strong>en</strong>s afdelinger for at få et billede af de indførte forbedringer. Der er tilsluttet<br />
varmeveksler på ovn<strong>en</strong>e, der forvarmer indsugningsluft; m<strong>en</strong> derudover sker der ikke n<strong>og</strong>et<br />
g<strong>en</strong>brug af varme <strong>og</strong> <strong>en</strong>ergi. Der er derfor fortsat pot<strong>en</strong>tiale for miljøforbedringer, <strong>og</strong> disse<br />
indgår i de konkrete miljømålsætninger, som Hartmann-PPM efterstræber. Silvera påpeger, at<br />
kildesortering <strong>og</strong> klassificering af affald samt r<strong>en</strong>ovation indgår i disse. Fra 2003 er det plan<strong>en</strong> at<br />
g<strong>en</strong>bruge spildevand, så forbruget af r<strong>en</strong>t vand mindskes. Virksomhed<strong>en</strong>s miljøpolitik fremgår af<br />
tekstboks 5.1. Ud over ov<strong>en</strong>nævnte spildevandsslam, som gives bort til <strong>en</strong> træpilleproduc<strong>en</strong>t, har<br />
virksomhed<strong>en</strong> aftaler med andre g<strong>en</strong>brugsvirksomheder. Plastikaffald afhændes til <strong>en</strong><br />
virksomhed, der producerer stole <strong>og</strong> bænke, metal (kobberledninger) byttes bort for<br />
g<strong>en</strong>brugspapir til produktion<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>s alt øvrigt affald afleveres til kommun<strong>en</strong>s<br />
affaldsdeponering, e.g. bakterier, batterier, lysstofrør (Silvera, pk, 2002).<br />
Hartmann-PPM virker meget <strong>en</strong>gageret både teknisk <strong>og</strong> miljømæssigt, hvilket Silvera (i,<br />
2003) m<strong>en</strong>er er inspireret af moderselskabet i Danmark. Engelsk er koncernspr<strong>og</strong>, <strong>og</strong> alle<br />
led<strong>en</strong>de medarbejdere får mulighed for spr<strong>og</strong>undervisning. Det var derfor ikke vanskeligt at<br />
foretage undersøgelserne på fabrikk<strong>en</strong>. Internet b<strong>en</strong>yttes flittigt til intern kommunikation. Det er<br />
muligt at følge miljøforbedringer på andre af Hartmanns fabrikker, i.e. nedgang i<br />
ressourceforbruget. Direktør<strong>en</strong> <strong>og</strong> systemchef<strong>en</strong> havde begge været på besøg i Danmark <strong>og</strong> fulgt<br />
seminarer <strong>og</strong> specifikke produktionsprocesser i moderselskabet, <strong>og</strong> det var tydeligt, at disse<br />
besøg havde inspireret dem (Silvera, pk, 2002).<br />
45
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Tekstboks 5.1 Hartmann-PPM’s miljøpolitik af 11. november 2002 (Eg<strong>en</strong> oversættelse efter Hartmann-PPM,<br />
2004).<br />
46<br />
Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina S.R.L., produc<strong>en</strong>t af formstøbt emballage ved g<strong>en</strong>brug af papir,<br />
karton <strong>og</strong> blade, respekterer miljøet <strong>og</strong> afgiver derfor løfte om at:<br />
Foretage løb<strong>en</strong>de forbedringer <strong>og</strong> forebygge forur<strong>en</strong>ing<br />
Overholde de gæld<strong>en</strong>de miljølovgivninger <strong>og</strong> -reglem<strong>en</strong>ter<br />
Reducere miljøpåvirkning<strong>en</strong><br />
Uddanne <strong>og</strong> bevidstgøre vort personale omkring miljøtematikker<br />
Informere vores vigtigste leverandører <strong>og</strong> stimulere dem til at reducere deres miljøpåvirkning<br />
Ortega (i, 2003) fremhæver, at Hartmann-PPM var d<strong>en</strong> første virksomhed, der foret<strong>og</strong> seriøse<br />
miljøtiltag i provins<strong>en</strong>. Allerede fra før overtagels<strong>en</strong> i 1998 har han haft et godt indtryk af<br />
virksomhed<strong>en</strong>, som altid har været meget imødekomm<strong>en</strong>de <strong>og</strong> åb<strong>en</strong> omkring sin miljøpolitik.<br />
Der har været jævnlige besøg af <strong>en</strong> dansk rådgiver, som samarbejdede med myndighederne om<br />
undersøgelser, <strong>og</strong> som informerede om projektets udvikling.<br />
Flere informanter giver udtryk for, at de k<strong>en</strong>der Hartmann-PPM for miljøpolitikk<strong>en</strong>. Leiva (i,<br />
2003) påpeger, at det er <strong>en</strong> meget informativ virksomhed, <strong>og</strong> at d<strong>en</strong> er k<strong>en</strong>dt for at have ”<strong>en</strong><br />
str<strong>en</strong>g filosofi eller n<strong>og</strong>le str<strong>en</strong>ge regler”. Journalist ved FM Galas, Rafael Diserio (i, 2003)<br />
m<strong>en</strong>er, at miljølov<strong>en</strong> normalt ikke følges af virksomheder i Cipolletti, m<strong>en</strong> at Hartmann-PPM er<br />
<strong>en</strong> undtagelse. Han m<strong>en</strong>er, at virksomhed<strong>en</strong> som det første før sin beslutning om etablering<br />
undersøgte mulighed<strong>en</strong> for opførelse af et r<strong>en</strong>sningsanlæg. Diserio m<strong>en</strong>er, alle burde gøre<br />
ligesom Hartmann.
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
I dette kapitel vil der blive fokuseret på, om danske virksomheder g<strong>en</strong>nem deres <strong>datterselskaber</strong><br />
<strong>og</strong> joint v<strong>en</strong>ture øver indflydelse på, hvordan man i Arg<strong>en</strong>tina behandler miljøet. Det første<br />
afsnit beskæftiger sig med, hvilk<strong>en</strong> betydning <strong>en</strong> virksomheds herkomst <strong>og</strong> størrelse har for d<strong>en</strong>s<br />
<strong>miljøpraksis</strong>. I det andet afsnit behandles specialets kerne. Her vil problemformulering<strong>en</strong>s 2.<br />
underspørgsmål blive besvaret.<br />
6.1 Betydning<strong>en</strong> af ejerskab <strong>og</strong> størrelse for <strong>en</strong> virksomheds miljøh<strong>en</strong>syn<br />
6.1.1 Herkomst <strong>og</strong> ejerskab<br />
Størstedel<strong>en</strong> af informanterne er af d<strong>en</strong> antagelse, at arg<strong>en</strong>tinske SME’er ikke er så udviklede<br />
som TNC’er på miljøområdet. Der er stor forskel på de h<strong>en</strong>syn, der tages til miljøet, alt efter om<br />
<strong>en</strong> virksomhed er arg<strong>en</strong>tinsk- eller ud<strong>en</strong>landsk ejet <strong>og</strong> om d<strong>en</strong> er eksportori<strong>en</strong>teret. 21 af 35<br />
informanter m<strong>en</strong>er, at ud<strong>en</strong>landsk ejede eller ledede virksomheder tager et større miljøh<strong>en</strong>syn<br />
<strong>en</strong>d <strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinsk virksomhed (figur 6.1). Det er påfald<strong>en</strong>de, at informanter fra off<strong>en</strong>tlige<br />
myndigheder (gruppe 3) er overrepræs<strong>en</strong>teret i d<strong>en</strong>ne antagelse. Det kan skyldes, at de som<br />
off<strong>en</strong>tlig myndighed forestår miljøkontrol <strong>og</strong> dermed har k<strong>en</strong>dskab til forhold<strong>en</strong>e på <strong>en</strong> række<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheder, TNC’er såvel som SME’er. Leder af miljøafdeling<strong>en</strong> i Quilmes<br />
Kommune, Ricardo Luis Deina (i, 2003), giver udtryk for, at det afgør<strong>en</strong>de for <strong>en</strong> virksomheds<br />
miljøh<strong>en</strong>syn er, hvorfra virksomhed<strong>en</strong> stammer, hvilke mål <strong>og</strong> hvilke aktiviteter d<strong>en</strong> har.<br />
Virksomhed<strong>en</strong>s nationalitet spiller <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle for, hvordan lov<strong>en</strong> efterleves, m<strong>en</strong>er Copes<br />
(i, 2003). Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) m<strong>en</strong>er, de fleste virksomheder med <strong>en</strong> miljøpolitik er<br />
ud<strong>en</strong>landske TNC’er. Marcheschi (i, 2003) angiver at 90 <strong>–</strong> 95 pct. af de virksomheder, der<br />
arbejder seriøst med miljø, er TNC’er:<br />
”… g<strong>en</strong>erelt tror jeg, at det kun er de store multinationale virksomheder, der begynder på det her. For i<br />
virkelighed<strong>en</strong> er det for d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske industri <strong>en</strong> udgift, m<strong>en</strong>s de store virksomheder ser det som <strong>en</strong><br />
investering i ikke at have n<strong>og</strong>et miljøproblem eller ikke at have problemer med folk i fremtid<strong>en</strong>, for os”<br />
(Marcheschi).<br />
47
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Pct.<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
48<br />
JA<br />
NEJ<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
VED IKKE<br />
Figur 6.1 Udviser TNC’er mest miljøh<strong>en</strong>syn? Informanters svar på om <strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landsk ejet eller ledet<br />
virksomhed tager større miljøh<strong>en</strong>syn <strong>en</strong>d <strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinsk virksomhed. n = 35.<br />
Mandagarán (i, 2003) peger på, at miljøh<strong>en</strong>syn afhænger af det land, TNC’et kommer fra, idet<br />
ikke alle landes TNC’er er lige miljøv<strong>en</strong>lige. Der er eksempler på TNC’er, der ikke overholder<br />
reglerne; m<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelt m<strong>en</strong>er de fleste informanter, at TNC’er er gode til at overholde<br />
miljøregler. Enkelte informanter fremdrager, at der i Europa er <strong>en</strong> større bekymring for miljøet<br />
<strong>en</strong>d i rest<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong> (Fernández, i, 2003), med andre ord, at der er tale om <strong>en</strong> særlig europæisk<br />
miljøbevidsthed (Pagliotti, i, 2003). Andre informanter fremholder, at skandinaviske TNC’er<br />
tager særlige h<strong>en</strong>syn til miljøet samm<strong>en</strong>lignet med TNC’er fra andre lande, <strong>og</strong> at de er et godt<br />
eksempel på miljøområdet. Det kan bidrage positivt til at ændre holdning<strong>en</strong> til miljø hos andre<br />
virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina, m<strong>en</strong>er flere informanter. Zumel (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at arg<strong>en</strong>tinere kan<br />
lære n<strong>og</strong>et af TNC’erne, der kommer til landet <strong>og</strong> følger miljøreglerne. Silva (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at<br />
TNC’ernes positive holdning til miljø kommer til udtryk blandt dets ud<strong>en</strong>landske ansatte <strong>og</strong> i<br />
d<strong>en</strong> virksomhedskultur, de medbringer fra udlandet. TNC’ets ledelse står desud<strong>en</strong> til regnskab<br />
over for moderselskabet for sine dispositioner, påpeger Rusiñol (i, 2003) <strong>og</strong> man er ofte<br />
forpligtet til at følge ISO 14.000-certificering<strong>en</strong>. Dette gøres, dels fordi afsætningsmarkeder i<br />
ilande kræver det (Rossotto, i, 2003), <strong>og</strong> dels fordi det er et krav i forbindelse med mange<br />
internationale banklån, at virksomheder demonstrerer miljøh<strong>en</strong>syn (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003). Der<br />
knyttes miljøbetingelser til långivning fra D<strong>en</strong> Internationale Valutafond (IMF), som efter Riokonfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong><br />
har indarbejdet miljøbetingelser i sine vedtægter (IMF, 2003b). Lån givet af IMF til<br />
d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske cem<strong>en</strong>tfabrik Minetti, der indgår i det svejtsiske TNC Holcim, er et eksempel på<br />
sådanne lån med tilknyttede miljøbetingelser (Cevasco, i, 2003). Der stilles i forbindelse med<br />
disse lån i mange tilfælde større miljøkrav fra de internationale långivere til<br />
modtagervirksomhederne, <strong>en</strong>d der stilles af det pågæld<strong>en</strong>de lands egne myndigheder, betoner<br />
flere informanter.
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
6.1.2 Størrelse<br />
En række informanter m<strong>en</strong>er ikke, man kan g<strong>en</strong>eralisere på baggrund af herkomst. De peger i<br />
stedet på, at miljøh<strong>en</strong>syn er meget individuelt <strong>og</strong> kommer an på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte virksomhed. Leder<br />
af Fundación Bariloches miljøpr<strong>og</strong>ram, Leonidas Osvaldo Girardin (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at det er <strong>en</strong><br />
virksomheds størrelse <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s grad af internationalisering, der afgør grad<strong>en</strong> af miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t.<br />
Miljøchef ved Bryggeriet Quilmes, Hugo A. Pagliotti (i, 2003), skelner mellem store,<br />
mellemstore <strong>og</strong> små virksomheder. De store virksomheder følger g<strong>en</strong>erelt miljølovgivning<strong>en</strong>, de<br />
mellemstore virksomheders <strong>miljøpraksis</strong> afhænger af ejer<strong>en</strong>s <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, m<strong>en</strong>s de små<br />
virksomheder slet ikke har n<strong>og</strong><strong>en</strong> miljøpolitik eller tager miljøh<strong>en</strong>syn. Det er <strong>en</strong> udpræget<br />
opfattelse blandt flere informanter, at det er de største virksomheder, der passer bedst på miljøet,<br />
<strong>og</strong> som foretager innovation <strong>og</strong> effektivisering, m<strong>en</strong>s SME’er g<strong>en</strong>erelt ikke gør det på grund af<br />
uvid<strong>en</strong>hed eller mangel på ressourcer. D<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige vid<strong>en</strong> findes, m<strong>en</strong> er ikke altid<br />
tilgængelig, fordi d<strong>en</strong> koster p<strong>en</strong>ge <strong>–</strong> <strong>og</strong> SME’er har ofte ikke d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige kapital eller<br />
kapitaladgang til at erhverve sig vid<strong>en</strong> fra e.g. private rådgivere (Girardin, i, 2003). I de tilfælde,<br />
hvor der forekommer <strong>en</strong> miljøindsats i <strong>en</strong> SME, m<strong>en</strong>er Ortega (i, 2003), at det sker, fordi ejer<strong>en</strong><br />
har <strong>en</strong> særlig interesse deri.<br />
Miljøpraksis i Arg<strong>en</strong>tina<br />
De største virksomheder, både ud<strong>en</strong>landske <strong>og</strong> nationale, har defineret <strong>en</strong> miljøpolitik, der svarer<br />
til AFISAs, betoner Macaño (i, 2003). Nye virksomheder af AFISAs størrelse indfører alle de<br />
samme standardløsninger på grund af d<strong>en</strong> internationale handel. Derimod intereresserer mange<br />
SME’er sig ikke for miljøinvesteringer af økonomiske <strong>og</strong> kulturelle årsager, pointerer Luis<br />
Roberto Kardos (i, 2003), konsul<strong>en</strong>t for Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina. Pérez (i, 2003) understreger, at<br />
miljøh<strong>en</strong>syn kræver <strong>en</strong> god økonomi, i.e. at virksomhed<strong>en</strong> har overskud. D<strong>en</strong> økonomiske<br />
situation i Arg<strong>en</strong>tina gør det derfor vanskeligt for SME’er at tage miljøh<strong>en</strong>syn. De fleste<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheder har ikke d<strong>en</strong> økonomiske kapacitet som f.eks. europæiske<br />
virksomheder, så selvom teknikere <strong>og</strong> faglige specialister ofte er lige så veluddannede som i<br />
ilande, kan virksomhederne ikke indføre vestlige miljøstandarder (Romero, i, 2003). Mange<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheder er under et så hårdt økonomisk pres, at der ganske <strong>en</strong>kelt ikke er<br />
kapacitet til selv d<strong>en</strong> mest nødtørftige investering, påpeger flere informanter. Simons<strong>en</strong><br />
fremhæver, at det er et spørgsmål om at overleve <strong>og</strong> tilføjer, at de fleste arg<strong>en</strong>tinske<br />
virksomheder ud fra danske normer er bankerot. Mange SME’er opnår således ikke <strong>en</strong> ISO<br />
14.000 certificering <strong>og</strong> definerer ikke <strong>en</strong> miljøpolitik eller definerer d<strong>en</strong> ikke godt nok, m<strong>en</strong>er<br />
Macaño. Kun 8 af 23 informanter angav at k<strong>en</strong>de til arg<strong>en</strong>tinske virksomheder med <strong>en</strong><br />
miljøpolitik, m<strong>en</strong>s 15 af 23 informanter ikke k<strong>en</strong>dte n<strong>og</strong><strong>en</strong> eller kun k<strong>en</strong>dte få virksomheder med<br />
<strong>en</strong> miljøpolitik (figur 6.2). Enkelte informanter m<strong>en</strong>er, at der er mange virksomheder, der for at<br />
opnå markedsandele snyder med certificering<strong>en</strong> <strong>og</strong> har planer, som ikke bliver implem<strong>en</strong>teret.<br />
49
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
Pct. 20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
50<br />
JA<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
NEJ<br />
KUN FÅ<br />
Figur 6.2 Informanters k<strong>en</strong>dskab til arg<strong>en</strong>tinske virksomheder med <strong>en</strong> miljøpolitik. n = 23.<br />
Flere informanter inddeler virksomhederne i tre grupper: <strong>en</strong> gruppe, der er bevidst <strong>og</strong> anstr<strong>en</strong>ger<br />
sig for miljøet (<strong>en</strong> ny g<strong>en</strong>eration), <strong>en</strong> lille gruppe, der er bevidst, m<strong>en</strong> prøver at undvige (ond tro)<br />
<strong>og</strong> <strong>en</strong> stor gruppe, der slet ing<strong>en</strong> anelse har (uvid<strong>en</strong>hed). N<strong>og</strong>ués (i, 2003) er skeptisk overfor<br />
d<strong>en</strong>ne definition, fordi han m<strong>en</strong>er, alle virksomheder udmærket k<strong>en</strong>der til de miljøproblemer, der<br />
opstår som følge af økonomisk aktivitet. Derfor opdeler han kun virksomhederne i to grupper.<br />
En lille gruppe, der overholder miljøreglerne <strong>og</strong> <strong>en</strong> and<strong>en</strong> meget stor gruppe, der ikke overholder<br />
reglerne. D<strong>en</strong>ne sidstnævnte gruppe, der udgør de fleste nationale virksomheder, opfatter miljø<br />
som <strong>en</strong> ekstra omkostning, fordi man for det første ville være nødt til at ansætte <strong>en</strong> ekstra<br />
medarbejder, <strong>en</strong> ekspert, der skal være ansvarlig for miljø. Derudover vil der være udgifter til<br />
fors<strong>en</strong>delse af affald, affaldsafgifter <strong>og</strong> afbødning af negative indvirkninger på miljøet. Man ville<br />
ikke længere kunne komme af med affaldet ved at ”smide det et eller andet sted” (Scandr<strong>og</strong>lio,<br />
i, 2003). Produktionschef i Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina, Jorge Bofferón (i, 2003) fremdrager at: ”De<br />
små virksomheder… ser mange gange miljøtemaet som <strong>en</strong> udgift <strong>og</strong> ikke som <strong>en</strong> investering”.<br />
Forbedringer i miljø <strong>og</strong> mange former for innovationer, der kræver investeringer (Jacobs<strong>en</strong>, i,<br />
2003), <strong>og</strong> som på langt sigt ville kunne vise sig at være fordelagtige, foretages ikke. Der er<br />
blandt arg<strong>en</strong>tinske politikere, fagfor<strong>en</strong>inger, lokale virksomheder <strong>og</strong> m<strong>en</strong>igmand <strong>en</strong> udbredt<br />
opfattelse af, at miljøforbedr<strong>en</strong>de investeringer kun er <strong>en</strong> udgift, som vil koste virksomhed<strong>en</strong><br />
ressourcer på bekostning af arbejdspladser. Det vigtigste på nuvær<strong>en</strong>de tidspunkt er at få<br />
produktion<strong>en</strong> i gang for <strong>en</strong>hver pris. Se afsnit 6.3.5.<br />
Adskillige informanter m<strong>en</strong>er, at der er virksomheder, der i hemmelighed forur<strong>en</strong>er. Mange<br />
SME’er skaffer sig af med affald på <strong>en</strong> ulovlig måde, <strong>en</strong>t<strong>en</strong> fordi de ikke forstår<br />
miljøsamm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong>, er ligeglade, eller fordi de ikke har d<strong>en</strong> fornødne økonomi til at bortskaffe<br />
spildprodukter på <strong>en</strong> forsvarlig måde, pointerer Marcheschi (i, 2003). Det er derfor normalt at<br />
finde kasserede materialer fra industri<strong>en</strong> på uopdyrkede områder. Manrique (i, 2003a)<br />
fremhæver, at 90 pct. af produc<strong>en</strong>terne i lokalområdet omgår miljølov<strong>en</strong>. Manzi (i, 2003) har<br />
k<strong>en</strong>dskab til to anlæg i lokalområdet i Córdoba, som på trods af, at de udleder spildevand direkte
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
i grøft<strong>en</strong>, har fået miljøgodk<strong>en</strong>delser af de kommunale myndigheder. Leiva (i, 2003) påpeger, at<br />
der i Cipolletti ikke er mange virksomheder, der implem<strong>en</strong>terer miljøregler. De behandler ikke<br />
deres spildevand eller overholder de gæld<strong>en</strong>de miljølove, <strong>og</strong> skyder skyld<strong>en</strong> for lugtg<strong>en</strong>erne på<br />
Hartmann-PPM. Kommun<strong>en</strong> er selv <strong>en</strong> af lovovertræderne, idet d<strong>en</strong> ikke har et anlæg til<br />
behandling af det kommunale spildevand i.e. kloakering, påpeger Silvera (i, 2003). En del af<br />
forklaring<strong>en</strong> på, at kommun<strong>en</strong> ikke kræver, at virksomhederne gør n<strong>og</strong>et ved deres<br />
spildevandsproblem, kan derfor hænge samm<strong>en</strong> med, at d<strong>en</strong> mangler d<strong>en</strong> moralske autoritet. Det<br />
samme gør sig gæld<strong>en</strong>de i mange andre arg<strong>en</strong>tinske kommuner:<br />
”Altså, det er jo ikke så let for <strong>en</strong> inspektør, der kommer ud <strong>og</strong> siger: ’I burde gøre n<strong>og</strong>et ved det her<br />
spildevand’, ikke. Når alle ved, at [spildevand fra] samtlige huse i Quilmes <strong>og</strong> omegn det ryger lige ud, ikke.<br />
Hvorfor skal vi, når de ikke skal?” (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003).<br />
Jacobs<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er desud<strong>en</strong>, at regering <strong>og</strong> myndigheder i kommune <strong>og</strong> provins mangler overblik<br />
over, hvilke virksomheder der eksisterer, <strong>og</strong> hvem der overtræder miljølovgivning<strong>en</strong>. Han<br />
tilføjer, at arg<strong>en</strong>tinske virksomheder aldrig har opfyldt de krav, der i dag stilles lovmæssigt.<br />
Stilles der <strong>en</strong>s miljøkrav til ind<strong>en</strong>landske <strong>og</strong> ud<strong>en</strong>landske virksomheder?<br />
Formelt stilles der de samme myndighedskrav til ud<strong>en</strong>landske som til arg<strong>en</strong>tinske virksomheder,<br />
betoner adskillige inform<strong>en</strong>ter. Der er derimod stor forskel på, hvordan lov<strong>en</strong> håndhæves overfor<br />
TNC’er <strong>og</strong> SME’er.<br />
Stat<strong>en</strong> har ikke tilstrækkelige midler til at g<strong>en</strong>nemtvinge overholdelse af regler, påpeger<br />
underdirektør for FARN, Daniel Ryan (i, 2003). Derfor finder <strong>en</strong> prioritetsafvejning sted i<br />
myndighedernes udvælgelse af, hvem der skal kontrolleres (Girardin, i, 2003). Det sker ud fra<br />
d<strong>en</strong> betragtning, at store virksomheder med eksport har råd til miljøforanstaltninger, <strong>og</strong> at det er<br />
lettere at kontrollere udledning fra én stor virksomhed <strong>en</strong>d fra mange små. Resultatet er derfor, at<br />
kontrol <strong>og</strong> håndhævelse overfor mange SME’er er mere slap <strong>en</strong>d overfor TNC’er. Hvis lov<strong>en</strong><br />
overtrædes, straffes de ikke så hårdt (Bascur, i, 2003). Et TNC bliver altså ikke behandlet på <strong>en</strong><br />
speciel måde, fordi det er et TNC, eller fordi det er <strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landsk virksomhed, m<strong>en</strong> fordi det<br />
ind<strong>en</strong> for sit område eller sin sektor er blandt de største virksomheder:<br />
”Det er derfor, jeg stadig tænker, at de fremmede virksomheder ikke pålægges forskellige lovgivninger, m<strong>en</strong><br />
det kan se sådan ud, fordi d<strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landske virksomhed er stor, <strong>og</strong> de store får <strong>en</strong> and<strong>en</strong> behandling <strong>en</strong>d de<br />
små. Det er et spørgsmål om virksomhed<strong>en</strong>s størrelse <strong>og</strong> ikke om kapital<strong>en</strong>s oprindelse eller virksomhed<strong>en</strong>s<br />
oprindelse” (Macaño, i, 2003).<br />
I praksis virker det, som om kun TNC’er eller de virksomheder, der følger miljøregler, udsættes<br />
for kontrol. Det forholdsvis lave antal virksomheder, der får udstedt et certifikat, synes at<br />
bekræfte dette. Cevasco (i, 2003) påpeger, at det nationale miljøsekretariat sidste år kun udstedte<br />
omkring 40 certifikater, hvilket han m<strong>en</strong>er ikke står i et rimeligt forhold til landets antal af<br />
virksomheder.<br />
Flere informanter fra nabovirksomheder (gruppe 2) beklager sig over d<strong>en</strong> u<strong>en</strong>s konkurr<strong>en</strong>ce,<br />
der følger af myndighedernes differ<strong>en</strong>tiering i kontrol mellem store <strong>og</strong> små virksomheder. Er<br />
virksomhed<strong>en</strong> stor <strong>og</strong> international, udsættes d<strong>en</strong> særligt for myndighedernes interesse. Som<br />
Simons<strong>en</strong> (i, 2003) konstaterer, kan AFISA simpelth<strong>en</strong> ikke undgå kontrol, fordi virksomhed<strong>en</strong><br />
er stor <strong>og</strong> eksporterer:<br />
”Jeg tror nok, de kigger lidt mere efter os, nærmest fordi de tror, vi har p<strong>en</strong>ge. Det er ret sikkert, fordi det<br />
<strong>og</strong>så er givet, at de store lokale virksomheder tager det lemfældigt på visse områder”.<br />
51
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Myndighederne er ikke tilbagehold<strong>en</strong>de med at kræve d<strong>en</strong> i princippet meget restriktive<br />
arg<strong>en</strong>tinske lovgivning overholdt af TNC’er, hvilket er forbundet med et meget omfatt<strong>en</strong>de<br />
bureaukrati (Romero, i, 2003). Simons<strong>en</strong> (i, 2003) pointerer, at bureaukrati <strong>og</strong> papirarbejde er<br />
meget vigtigt i Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> at man som international virksomhed må overholde reglerne.<br />
D<strong>en</strong>ne praksis står i skarp kontrast til de kontrolforhold, der gør sig gæld<strong>en</strong>de for lokale<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheder:<br />
”Du kan prøve at kigge på de små gedemejerier, der ligger herude… Hvordan fand<strong>en</strong> de kan få lov at<br />
producere, det fatter jeg simpelth<strong>en</strong> ikke. Det er helt... <strong>og</strong> de arbejder sort <strong>og</strong> der er ing<strong>en</strong> miljø - <strong>og</strong> der er<br />
svineri ud over alle grænser”.<br />
Da d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske økonomi kun til dels fungerer som <strong>en</strong> officiel økonomi, forstærkes<br />
virkning<strong>en</strong> af myndighedernes forskelsbehandling for de virksomheder, der følger miljøreglerne.<br />
Manrique (i, 2003a) påpeger, at det ikke er et lille eller skjult problem, m<strong>en</strong> at ”det er n<strong>og</strong>et, der<br />
tales åb<strong>en</strong>lyst om”. Halvdel<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske økonomi, m<strong>en</strong>er Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003), er uformel<br />
<strong>og</strong> indgår i et stort marginaliseret sortmarked, hvor der ikke tages miljøh<strong>en</strong>syn, <strong>og</strong> som<br />
konkurrerer med etablerede virksomheder, der betaler skatter <strong>og</strong> i mange tilfælde forsøger at tage<br />
miljøh<strong>en</strong>syn. Sortmarkedsandel<strong>en</strong> for mælk svarer f.eks. til hele SANCORs markedsandel,<br />
pointerer Manzi (i, 2003):<br />
”Vi investerer, eller nu med ændring<strong>en</strong> i valuta<strong>en</strong> skifter det, m<strong>en</strong> i hvert fald var det omkring 30.000 dollars<br />
om året på behandling af affald. Og det er mange p<strong>en</strong>ge. For at konkurrere med et andet firma, som bare<br />
løfter låget <strong>og</strong> smider det hele ud. Så omkostning<strong>en</strong> er meget høj. D<strong>en</strong>ne beslutning... er <strong>en</strong> udgift, som andre<br />
er fuldstændig ligeglade med” (Marcheschi, i, 2003).<br />
6.2 Påvirkning fra de danske virksomheder<br />
6.2.1 Rollemodell<strong>en</strong> <strong>–</strong> det gode eksempels magt<br />
Vil <strong>en</strong> virksomhed, der udviser miljøh<strong>en</strong>syn <strong>og</strong> kan fremvise gode miljømæssige resultater,<br />
kunne virke som rollemodel for andre virksomheder <strong>og</strong> fremme miljøforbedringer i Arg<strong>en</strong>tina?<br />
Det er der delte m<strong>en</strong>inger om. Informanterne er splittet i to lige store grupper på hver 8 ud af 18<br />
(figur 6.3). Det er påfald<strong>en</strong>de, at så mange eksperter (gruppe 4) m<strong>en</strong>er, at rollemodell<strong>en</strong> virker,<br />
m<strong>en</strong>s <strong>en</strong> stor andel af myndighedernes repræs<strong>en</strong>tanter (gruppe 3) ikke m<strong>en</strong>er, <strong>en</strong> rollemodel vil<br />
have n<strong>og</strong><strong>en</strong> effekt. D<strong>en</strong>ne fordeling opstår måske, fordi eksperternes udgangspunkt er teoretisk,<br />
<strong>og</strong> at de derfor kan se mulighederne for miljøforbedringer. Myndighederne tager udgangspunkt i<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheders faktiske praksis, hvorfor de måske ikke støtter idé<strong>en</strong> om<br />
rollemodell<strong>en</strong>.<br />
Der er flere informanter, der tror på virkning<strong>en</strong> af <strong>en</strong> rollemodel ind<strong>en</strong> for rammerne af <strong>en</strong><br />
virksomheds interne politik. Innovation er nøgleordet g<strong>en</strong>nem procesforbedringer, reduktion i<br />
materialeforbrug, forbedring af teknik <strong>og</strong> udstyr samt effektivisering. Manrique (i, 2003a)<br />
forholder sig d<strong>og</strong> skeptisk, når det drejer sig om SME’er. Han m<strong>en</strong>er ikke, at det vil ændre<br />
arbejdsmetoderne på lokale SME’er eller, at der i fremtid<strong>en</strong> vil blive taget mere h<strong>en</strong>syn til<br />
miljøet, ”for det passer dem ikke”. Det er et spørgsmål om kultur. D<strong>en</strong>ne anskuelse deler<br />
Marcheschi (i, 2003), idet d<strong>en</strong> almindelige SME, der leverer til det nationale marked, ikke vil<br />
komme til at innovere. Virksomheder, der er store nok til at eksportere til oversøiske markeder i<br />
ilande, vil under alle omstændigheder blive afkrævet visse minimumsbetingelser på<br />
miljøområdet, hvilket begrænser rollemodell<strong>en</strong>s gyldighed for virksomheder. Silvera (i, 2003)<br />
fra Hartmann-PPM er <strong>en</strong> af de informanter, der tror på rollemodell<strong>en</strong>s gode effekt. Han er<br />
52
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
overbevist om, ”at man kan opnå meget med et godt eksempel”. På trods heraf er Silvera ikke<br />
sikker på, at andre virksomheder er interesserede i at implem<strong>en</strong>tere et miljøforvaltningssystem.<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
Pct. 25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
JA<br />
NEJ<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
VED IKKE<br />
Figur 6.3 Rollemodel <strong>–</strong> virker d<strong>en</strong>? Informanters svar på om <strong>en</strong> virksomhed vil kunne fungere som<br />
rollemodel. n = 18.<br />
Tidligere borgmester <strong>og</strong> medlem af byrådet i Cipolletti Julio Rodolfo Salto (i, 2003) har ikke<br />
tiltro til virkning<strong>en</strong> af det gode eksempels magt. Han m<strong>en</strong>er, der skal <strong>en</strong> stærk stat <strong>og</strong> et nationalt<br />
projekt til. Miljøh<strong>en</strong>syn er n<strong>og</strong>et, stat<strong>en</strong> skal regulere, for <strong>en</strong> virksomhed ønsker profit <strong>og</strong> vil ikke<br />
installere udstyr, som kan undværes. Dette, m<strong>en</strong>er Salto, er virkelighed<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. Dette kan<br />
tolkes som et ønske om lov <strong>og</strong> ord<strong>en</strong> tilpasset d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske m<strong>en</strong>talitet, der bygger på <strong>en</strong><br />
feudalstruktur. D<strong>en</strong> stærke leder ville kunne sikre d<strong>en</strong> stabilitet <strong>og</strong> retssikkerhed, der i øjeblikket<br />
mangler. I Arg<strong>en</strong>tina b<strong>en</strong>yttes sanktioner for at opnå lovlydighed, m<strong>en</strong>s man i Danmark opnår<br />
resultater på miljøområdet i et tæt samarbejde mellem myndigheder <strong>og</strong> virksomheder. D<strong>en</strong>ne<br />
metode er der skepsis overfor i Arg<strong>en</strong>tina. Myndighederne tror ikke, det er muligt at opnå<br />
miljøforbedringer ved at uddelegere ansvar til virksomhederne. Fik <strong>en</strong> virksomhed i Arg<strong>en</strong>tina<br />
f.eks. 3 år til at fremkomme med miljøløsninger, ville d<strong>en</strong> form<strong>en</strong>tlig ikke gå i gang med at løse<br />
problemet med det samme, m<strong>en</strong> i stedet spekulere på, at et politisk skifte ville slække på kravet.<br />
Informanternes svar viste sig anderledes positiv ved <strong>en</strong> mere konkret forespørgsel, om der er<br />
<strong>en</strong> miljømæssig spredningseffekt fra navngivne danske fabrikker. 18 af 38 informanter m<strong>en</strong>er, at<br />
der er <strong>en</strong> afsmitt<strong>en</strong>de miljøeffekt, direkte eller indirekte, af de danske virksomheders<br />
tilstedeværelse (figur 6.4). Kun 3 af 38 m<strong>en</strong>er, det er ud<strong>en</strong> betydning. Der var mange<br />
informanter, 17 af 38, der ikke k<strong>en</strong>dte de pågæld<strong>en</strong>de danske virksomheder <strong>og</strong> derfor ikke kunne<br />
tage stilling.<br />
Samm<strong>en</strong>lignes fordeling<strong>en</strong> af de forskellige gruppers besvarelser, er det påfald<strong>en</strong>de mange,<br />
som ikke tror på rollemodell<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> som tilsynelad<strong>en</strong>de alligevel m<strong>en</strong>er, der er <strong>en</strong> positiv<br />
miljøeffekt af de danske TNC’er. Det hænger måske samm<strong>en</strong> med, at et lavere antal informanter<br />
besvarede det g<strong>en</strong>erelle spørgsmål. Det er derfor interessant at hæfte sig ved d<strong>en</strong> høje besvarelse,<br />
der taler i favør af <strong>en</strong> positiv indflydelse på miljøet fra danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina. Under<br />
53
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
interview<strong>en</strong>e var der mange informanter, der gav udtryk for, at man i de skandinaviske lande<br />
tager specielt h<strong>en</strong>syn til miljøet, <strong>og</strong> at man i det hele taget gør meget for miljøet.<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
Pct. 25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
54<br />
JA<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
NEJ<br />
VED IKKE<br />
Figur 6.4 Positiv påvirkning fra danske TNC’er? Informanternes svar på om der er <strong>en</strong> positiv miljømæssig<br />
påvirkning fra de danske TNC’er. Størstedel<strong>en</strong> af kategori<strong>en</strong> ”ved ikke” k<strong>en</strong>dte ikke de danske<br />
virksomheder. n = 38.<br />
6.2.2 Påvirkning fra de danske <strong>datterselskaber</strong><br />
På d<strong>en</strong> nordlige halvkugle har man allerede indlemmet miljøspørgsmål i produktion<strong>en</strong>, <strong>og</strong> når<br />
TNC’er kommer til Arg<strong>en</strong>tina, medbringes d<strong>en</strong>ne praksis, påpeger flere informanter. Romero (i,<br />
2003) m<strong>en</strong>er, at det er meget almindeligt, at store amerikanske (US) <strong>og</strong> europæiske<br />
virksomheder er ISO 14.000 certificerede. Størstedel<strong>en</strong> af de ud<strong>en</strong>landske virksomheder har<br />
derudover typisk som minimum deres egne miljørevisionssystemer, som kontrolleres af<br />
modervirksomhed<strong>en</strong>s miljøafdeling. Det tekniske input på miljøområdet, m<strong>en</strong>er N<strong>og</strong>ués (i,<br />
2003), vil give Arg<strong>en</strong>tina et løft. Rusiñol (i, 2003) omtaler miljø via ud<strong>en</strong>landske TNC’er som:<br />
”ringe i vandet”, idet moderselskabets miljøkrav g<strong>en</strong>nem datterselskabet i et uland kommer ud<br />
til underleverandører <strong>og</strong> under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører:<br />
”Volkswag<strong>en</strong> producerer gearkasser til hele verd<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> producerer ikke alle del<strong>en</strong>e til Volkswag<strong>en</strong> bilerne.<br />
Det, de gør, er at samle. De har <strong>en</strong> masse serviceydere, m<strong>en</strong> d<strong>en</strong>ne virksomhed, som moderselskab, kræver af<br />
disse samtidig med, at de kræver af Lasa, der forsyner dem med X antal materialer eller drejervirksomhed<strong>en</strong><br />
Don Juan, der forsyner dem med n<strong>og</strong>et andet, eller r<strong>en</strong>gøringsfirmaet, der skal feje ind<strong>en</strong>for, ganske<br />
langsomt skal de begynde at føre et ord<strong>en</strong>tligt liv <strong>og</strong> fungere som et moderselskab, der skaber bevidsthed <strong>og</strong><br />
bemyndige personalet <strong>og</strong> så kommer d<strong>en</strong> bemyndigede arbejder hjem <strong>og</strong> fortæller det til sin kone. Det skaber<br />
<strong>en</strong> meget vigtig bevidstgørelseseffekt” (Rusiñol, i, 2003).<br />
I Arlas tilfælde kom der et hold af specialister, som tilførte vid<strong>en</strong> udefra. Dette bidrager til<br />
udbredelse af miljøforbedringer ikke mindst til lokale virksomheder <strong>og</strong> samarbejdspartnere,<br />
betoner Macaño (i, 2003).<br />
D<strong>en</strong> overvej<strong>en</strong>de del af de informanter, der k<strong>en</strong>der de danske <strong>datterselskaber</strong>, m<strong>en</strong>er, at der er<br />
<strong>en</strong> positiv effekt ved deres tilstedeværelse. Rho (i, 2003) pointerer, at der er mange flere positive
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
<strong>en</strong>d negative resultater af Arlas tilstedeværelse. Diserio (i, 2003) fremhæver, at alle i Cipolletti<br />
k<strong>en</strong>der til Hartmanns eksist<strong>en</strong>s <strong>og</strong> til deres miljøbevidsthed, hvor der ikke er ”blevet sparet på<br />
fysiske <strong>og</strong> økonomiske anstr<strong>en</strong>gelser” (Ortega, i, 2003). Pagliotti (i, 2003) m<strong>en</strong>er ikke, at <strong>en</strong><br />
dansk virksomhed ville kunne skade miljøet, m<strong>en</strong> tværtigmod vil bidrage til samfundet <strong>og</strong> hjælpe<br />
med at passe på miljøet. ”Her tager alle Arla som et eksempel, man kan følge” fremhæver<br />
Garnero (i, 2003).<br />
Direkte påvirkning<br />
De danske virksomheder er vant til at håndtere miljøkrav <strong>og</strong> anv<strong>en</strong>der deres miljøerfaringer, når<br />
de etablerer sig i Arg<strong>en</strong>tina, m<strong>en</strong>er landmand <strong>og</strong> tidligere formand for kooperativet SANCOR<br />
Orestes Manrique (i, 2003b). Når det drejer sig om TNC’er fra Europa, m<strong>en</strong>er han, at dette er<br />
helt normalt. Miljøforhold er det første, de interesserer sig for, i modsætning til lokale SME’er,<br />
der først stiller spørgsmål om vand <strong>og</strong> elektricitet, betoner Villarroya (i, 2003).<br />
Porteñas miljømæssigt initiativrige borgmester Daniel A. Peretti (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at der kun er<br />
fordele ved at have Arla i området, <strong>og</strong> at miljøet i området påvirkes positivt. Arla har været <strong>en</strong><br />
stor hjælp for kommun<strong>en</strong>, betoner Peretti, som tror, at virksomhed<strong>en</strong> vil have <strong>en</strong> positiv<br />
indflydelse på Porteña <strong>og</strong> på hele region<strong>en</strong>. På grund af Arla er et tidligere miljøproblem blevet<br />
til et nyttigt værdiprodukt. Villarroya (i, 2003), der tidligere kæmpede for at redde d<strong>en</strong><br />
biol<strong>og</strong>iske mangfoldighed i Laguna Mar Chiquita, som var truet af valleudledning<strong>en</strong>, er glad for,<br />
at problemet er løst på <strong>en</strong> miljømæssig forsvarlig måde; m<strong>en</strong> samtidig er hun chokeret over d<strong>en</strong><br />
mangel på omtanke, der tidligere dominerede håndtering<strong>en</strong> af spildevand: ”forestil dig, at man i<br />
år 2000 ikke spurgte, hverk<strong>en</strong> hvor vall<strong>en</strong>, det biol<strong>og</strong>iske slam eller fedtet blev af”. D<strong>en</strong>ne<br />
fremgangsmåde for lokale SME’ers omgang med affald bekræftes af flere lokalproduc<strong>en</strong>ter.<br />
Arlas <strong>miljøpraksis</strong>, m<strong>en</strong>er d<strong>en</strong> lokale osteproduc<strong>en</strong>t, Héctor Rodolfo Baldo (i, 2003), er åb<strong>en</strong>bart<br />
forskellig fra alle andre virksomheders i området. Flere informanter giver udtryk for, at lokale<br />
virksomheder hælder spildevand i ”grøft<strong>en</strong>”. To citater er beskriv<strong>en</strong>de for virkelighed<strong>en</strong> i lokale<br />
osterier hhv. slagterier:<br />
”Når de afslutter <strong>en</strong> osteproduktion, så læsser de al vall<strong>en</strong> på hestev<strong>og</strong>n <strong>og</strong> tager til det sted, hvor vej<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>der, så lægger de pumpeslang<strong>en</strong> i grøft<strong>en</strong>, <strong>og</strong> sådan er det bare!” (Manzi, i, 2003).<br />
”Vi behandler det meget, meget lidt. Vi forsøger udelukk<strong>en</strong>de at skille fedtet fra blodet: blod, fedt <strong>og</strong> vand.<br />
Og vandet pumpes ud i lagunerne. Og vi gør ikke mere... blodet hælder vi i lagun<strong>en</strong> i kommun<strong>en</strong>s<br />
affaldslagune, i de sanitære beholdere... Man kan måske tænke, hvorfor gør vi ikke det for miljøet <strong>–</strong> for at<br />
beskytte miljøet. Vi kan kun gøre dette for at beskytte miljøet, m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> her i landet gør det. Der er et andet<br />
slagtehus i Morteros <strong>og</strong> et andet i San Francisco <strong>og</strong> et andet i Villa Trinidad, andre byer i region<strong>en</strong>, <strong>og</strong> de<br />
gør ikke n<strong>og</strong>et. Absolut ing<strong>en</strong>ting. F.eks. bliver vandet fra lagunerne i Morteros hældt direkte... i grøfter på<br />
d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> side af gad<strong>en</strong> <strong>–</strong> af vej<strong>en</strong>” (Garnero, i, 2003).<br />
Påvirkning af underleverandører<br />
Virksomheder, der vil opnå ISO 14.000 certificering, skal kræve sin miljøpolitik overholdt af<br />
sine leverandører, transportfirmaer, etc., pointerer Silvera (i, 2003).<br />
55
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Leverandørkrav spiller <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle for SME’ers miljøh<strong>en</strong>syn, fremhæver Buranello (i,<br />
2003). SME’er er ofte underleverandører til TNC’er, som kræver, at deres miljøpolitik <strong>og</strong>så<br />
overholdes af det pågæld<strong>en</strong>de SME. Buranello m<strong>en</strong>er, at SME’et opfylder miljøkrav for at<br />
beholde <strong>en</strong> kontrakt; m<strong>en</strong> ved kontraktophør fortsætter de ”som før”:<br />
”Da deres leverandører beder dem om et bestemt minimum af kvalitetsniveau, er disse virksomheder nødt til<br />
at inkorporere miljøvariabl<strong>en</strong> i deres beslutninger. Mange gange så er punktlighed<strong>en</strong>, med hvilk<strong>en</strong> disse<br />
virksomheder anv<strong>en</strong>der deres miljøregler, større <strong>en</strong>d hvad regering<strong>en</strong> har magt til at få dem til at opfylde”<br />
(Girardin, i, 2003).<br />
Fernández (i, 2003) m<strong>en</strong>er <strong>og</strong>så, at krav til leverandører vil hjælpe på <strong>en</strong> virksomheds<br />
miljøpræstationer; m<strong>en</strong> Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina har ikke oplevet, at der blev stillet sådanne krav<br />
fra dets kunder, ej heller, at der har været et folkeligt ønske for det eller <strong>en</strong> statslig interesse. D<strong>en</strong><br />
arg<strong>en</strong>tinske befolkning er g<strong>en</strong>erelt ligeglad med forur<strong>en</strong>ing, fordi d<strong>en</strong> ikke er bevidstgjort<br />
omkring miljøtemaet <strong>og</strong> ikke k<strong>en</strong>der til betydning<strong>en</strong> af forur<strong>en</strong>ing <strong>og</strong> konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong> heraf. Der<br />
bliver taget miljøh<strong>en</strong>syn <strong>og</strong> indført miljøforbedr<strong>en</strong>de teknol<strong>og</strong>i, fordi moderselskabet kræver det<br />
(Fernández, i, 2003):<br />
”De føler ikke, at det er <strong>en</strong> besparelse, da det ikke er et konkret krav fra vore kunder, er det ikke nødv<strong>en</strong>digt.<br />
Vi gør det, fordi Danmark kræver det, <strong>og</strong> fordi det er n<strong>og</strong>et, der skal gøres; m<strong>en</strong> ikke fordi det er <strong>en</strong> prioritet,<br />
ej heller fordi der er <strong>en</strong> bevidstgørelse om, hvad det betyder at passe på miljøet” (Fernández, i, 2003).<br />
M<strong>en</strong>talitetsændring<br />
<strong>Danske</strong> virksomheders tilstedeværelse har medført, at der sker <strong>en</strong> langsom, ubevidst påvirkning,<br />
m<strong>en</strong>er flere informanter. På det halve år, der er gået sid<strong>en</strong> AFISAs officielle åbning, er man i<br />
lokalområdet blevet mere bevidst om miljøet, fremhæver Villarroya (i, 2003). Miljøtemaet er<br />
blevet synliggjort over for <strong>en</strong> lang række aktører e.g. befolkning, lokalpolitikere, fagligt <strong>og</strong><br />
administrativt personale fra lokale virksomheder, som nu er begyndt at tænke på <strong>en</strong> and<strong>en</strong> måde<br />
<strong>en</strong>d tidligere om miljøet (Zumel, i, 2003). Baldo (i, 2003) fremdrager, at på trods af, at mange<br />
SME’er på nuvær<strong>en</strong>de tidspunkt ikke har råd til at indføre miljøteknol<strong>og</strong>i, betyder det meget for<br />
udbredels<strong>en</strong> af miljøforståelse, at områdets fabrikker, tekniske universiteter <strong>og</strong> folkeskoleklasser<br />
besøger AFISA. Kontakt<strong>en</strong> bevirker, at miljø kommer på dagsord<strong>en</strong><strong>en</strong> <strong>og</strong> indarbejdes i <strong>en</strong> lang<br />
række personers refer<strong>en</strong>cerammer (Zumel, i, 2003). Rho (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at det fik én ”til at<br />
åbne øjn<strong>en</strong>e”. Det professionelle <strong>og</strong> seriøse miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, som virksomhed<strong>en</strong>s specialister<br />
udviste, var n<strong>og</strong>et de lokale lagde mærke til. Manrique (i, 2003a) m<strong>en</strong>er, at <strong>og</strong>så befolkning<strong>en</strong><br />
med Arlas tilstedeværelse er blevet bevidst om miljøet. Der er sket et brud i befolkning<strong>en</strong>s<br />
m<strong>en</strong>talitet i <strong>og</strong> med, at det ikke længere opfattes som tilstrækkeligt at nedgrave affaldet, m<strong>en</strong> at<br />
der skal tages hånd om det på <strong>en</strong> and<strong>en</strong> måde. Kontakt<strong>en</strong> til AFISA har været afgør<strong>en</strong>de for<br />
d<strong>en</strong>ne ændring i m<strong>en</strong>talitet:<br />
”Vi får besøg af landmænd her, der f.eks. når de ser spildevandsfabrikk<strong>en</strong>, eller når vi forklarer dem,<br />
hvordan d<strong>en</strong> virker, så begynder de at tænke på deres eget spildevand <strong>og</strong> hvad de gør med deres affald <strong>og</strong><br />
begynder at stille spørgsmål, eller de spørger, hvordan det er i Danmark, de stiller spørgsmål om danske<br />
landmænd, hvordan de gør det <strong>og</strong> det <strong>og</strong> vil gerne samm<strong>en</strong>ligne teknikker <strong>og</strong> resultater, eller hvad det nu kan<br />
være” (Zumel, i, 2003).<br />
De ordnede miljøforhold hos Arla, m<strong>en</strong>er Ortega (i, 2003), har hjulpet kontrolmyndighederne, så<br />
de har lettere ved at lægge pres på de øvrige virksomheder. Diserio (i, 2003) m<strong>en</strong>er, det samme<br />
gør sig gæld<strong>en</strong>de i Cipolletti. Hartmanns tilstedeværelse har haft <strong>en</strong> afsmitt<strong>en</strong>de effekt, idet<br />
miljøbevidsthed har bredt sig til de øvrige virksomheder, så mange af dem nu opfører<br />
56
6. <strong>Danske</strong> virksomheders indflydelse på <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina<br />
r<strong>en</strong>sningsanlæg. Diserio påpeger, at det til dels er sket på grund af provins<strong>en</strong>s pres, som er<br />
foranlediget af pres fra NGO’er eller lokalbefolkning. Dette pres har fået provins<strong>en</strong>s<br />
kontrolmyndigheder til at handle mere alvorligt <strong>og</strong> pålægge virksomhederne bøder, hvis ikke der<br />
blev foretaget miljøforbedringer. ”Eftersom det altid er lommesmerterne, der er de værste, så<br />
bruger de nu mere på opførels<strong>en</strong> af r<strong>en</strong>sningsanlæg”.<br />
Indirekte påvirkning<br />
Udover de direkte påvirkninger taler flere informanter for, at der <strong>og</strong>så finder <strong>en</strong> mere indirekte<br />
påvirkning sted, der er vanskelig at måle. Dette sker bl.a. g<strong>en</strong>nem medarbejdere <strong>og</strong> deres familie.<br />
Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003) pointerer, at ”<strong>en</strong> god del” af Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tinas medarbejdere bor i<br />
lokalområdet, <strong>og</strong> at de, når de kommer hjem, snakker med famili<strong>en</strong> <strong>og</strong> på d<strong>en</strong>ne måde<br />
viderebringer Chr. Hans<strong>en</strong>s værdisæt i ”<strong>en</strong> eller and<strong>en</strong> facon”. Et lign<strong>en</strong>de argum<strong>en</strong>t fremfører<br />
Silvera (pk, 2002), som m<strong>en</strong>er, der sker <strong>en</strong> spredning via Hartmann-PPM’s kontakter: andre<br />
virksomheder, eksterne kolleger, politikere, embedsmænd, lokalbefolkning <strong>og</strong> journalister.<br />
Anonym tilværelse<br />
Mange TNC’er fører <strong>en</strong> anonym tilværelse ud fra <strong>en</strong> idé om, at ing<strong>en</strong> omtale er bedst for<br />
forretning<strong>en</strong> jf. ordspr<strong>og</strong>et: ”d<strong>en</strong> der lever skjult, lever godt”. Dette gør sig <strong>og</strong>så gæld<strong>en</strong>de for de<br />
danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina. Pérez (i, 2003) m<strong>en</strong>er, Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina er meget<br />
anonym <strong>og</strong> ikke gør meget ud af sig selv, m<strong>en</strong> at det har et godt niveau, hvad angår miljøh<strong>en</strong>syn.<br />
Bascur (i, 2003) er af d<strong>en</strong> antagelse, at hvis man ikke hører n<strong>og</strong>et, betyder det, at alt er godt:<br />
”Hvis man ikke hører n<strong>og</strong>et om flod<strong>en</strong>, er det fordi alt går godt”. Og man hører ikke n<strong>og</strong>et om<br />
Hartmann-PPM, pointerer hun.<br />
Det er d<strong>og</strong> ikke altid <strong>en</strong> fordel for <strong>en</strong> virksomhed at være alt for anonym, idet d<strong>en</strong> kan blive<br />
offer for misforståelser. Silvera (pk, 2002) gør opmærksom på, at mange lokale tror, at det er<br />
Hartmann-PPM, der forur<strong>en</strong>er <strong>og</strong> spreder d<strong>en</strong> meget ubehagelige svovllugt, der kan lugtes over<br />
det meste af by<strong>en</strong>. Lokale informanter m<strong>en</strong>er ligefrem, at Hartmann-PPM er <strong>en</strong> alvorlig<br />
forur<strong>en</strong>er. Der er intet k<strong>en</strong>dskab til, at Hartmann-PPM <strong>og</strong> dets nabo Productos Pulpa Moldeada<br />
er to forskellige virksomheder. Productos Pulpa Moldeada, der producerer cellulose ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong><br />
form for miljøstrategi eller <strong>en</strong>d-of-pipe-løsninger, er d<strong>en</strong> eg<strong>en</strong>tlige ansvarlige for de ubehagelige<br />
lugte, der g<strong>en</strong>erer hele kvarteret, herunder et stort beboelsesområde (Sanz, pk, 2002). Professor i<br />
ge<strong>og</strong>rafi ved UNC, Mónica I. B<strong>en</strong>dini (i, 2003) virkede overrasket over at høre, at der er tale om<br />
to forskellige fabrikker, <strong>og</strong> at Hartmann-PPM overholder de arg<strong>en</strong>tinske miljøregler:<br />
”… på lokalniveau er opfattels<strong>en</strong>, at d<strong>en</strong> er yderst forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de… D<strong>en</strong>ne forur<strong>en</strong>ing var der, da jeg kom for<br />
30 år sid<strong>en</strong>, <strong>og</strong> det bliver stadig værre. Det er over hele by<strong>en</strong>. Det er i udkant<strong>en</strong>. Alle <strong>og</strong> <strong>en</strong>hver kommer der<br />
forbi, der er mange boligkvarterer tæt på” (B<strong>en</strong>dini, i, 2003).<br />
Hartmann-PPM m<strong>en</strong>er selv, d<strong>en</strong> gør <strong>en</strong> stor indsats for at vise, at virksomhed<strong>en</strong> ikke er id<strong>en</strong>tisk<br />
med nabo<strong>en</strong> Productos Pulpa Moldeada, der stadig forur<strong>en</strong>er. Skoler inviteres, <strong>og</strong> man arrangerer<br />
andre aktiviteter, hvor virksomhed<strong>en</strong> viser r<strong>en</strong>sningsanlægget frem, pointerer Silvera (pk, 2002).<br />
Økonomisk påvirkning<br />
Økonomisk påvirkning er lettere at observere <strong>en</strong>d langsigtede miljømæssige virkninger af danske<br />
virksomheders tilstedeværelse i Arg<strong>en</strong>tina. I Arlas tilfælde nævner informanter da <strong>og</strong>så først <strong>og</strong><br />
fremmest, at det har været d<strong>en</strong> økonomiske udvikling, der har betydet mest for lokalområdet.<br />
Etablering<strong>en</strong> af AFISA har ført til g<strong>en</strong>erelle forbedringer i området, m<strong>en</strong>er Peretti (i, 2003). Det<br />
57
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
samme gør sig gæld<strong>en</strong>de i Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tinas tilfælde. Bofferón (i, 2003) nævner<br />
økonomi<strong>en</strong> som det vigtigste for lokalsamfundet, idet virksomhed<strong>en</strong> støtter <strong>en</strong> skole, et hospital<br />
<strong>og</strong> andre velgør<strong>en</strong>de formål. Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) er af samme m<strong>en</strong>ing. Han pointerer, at Chr.<br />
Hans<strong>en</strong>s tilstedeværelse i Quilmes er godt både for området, for folket <strong>og</strong> for landet, fordi d<strong>en</strong><br />
tilfører ekspertise <strong>og</strong> er unik ind<strong>en</strong>for sit område. D<strong>en</strong>ne antagelse deler Mandagarán (i, 2003) <strong>og</strong><br />
påpeger, at Chr. Hans<strong>en</strong> bidrager til <strong>en</strong> spill-over effekt, der gavner industri<strong>en</strong>. Miljø bemærkes i<br />
d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>hæng ikke. M<strong>en</strong> måske er de miljømæssige fordele n<strong>og</strong>et, der ikke umiddelbart<br />
skal ses. Bofferón m<strong>en</strong>er, at de miljømæssige fremskridt kan måles på, at der ikke længere er<br />
naboklager. Tidligere havde Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina <strong>en</strong> del naboklager over lugtg<strong>en</strong>er. I<br />
forbindelse med produktionsophør af det produkt, der forårsagede g<strong>en</strong>er, er der ikke længere<br />
n<strong>og</strong><strong>en</strong> klager <strong>og</strong> det er efter Bofferóns m<strong>en</strong>ing det bedste tegn på, at Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina<br />
påvirker nabolaget positivt.<br />
Med Arlas etablering ved Porteña har det, udover byudvikling <strong>og</strong> beskæftigelse, for by<strong>en</strong><br />
betydet infrastrukturel udvikling e.g. anlæggelse af et r<strong>en</strong>sningsanlæg, hvortil landsby<strong>en</strong>s<br />
kloaksystem nu er tilkoblet. Flere gårde har fået indlagt rind<strong>en</strong>de vand (Manrique, i, 2003a).<br />
Disse investeringer ville ikke være blevet foretaget ud<strong>en</strong> de miljøgarantier, Arla krævede af<br />
Porteña kommune forud for etablering<strong>en</strong> (Rossotto, i, 2003). Peretti (i, 2003) fremhæver, at det<br />
var Arlas ønske om miljøh<strong>en</strong>syn, der var udslagsgiv<strong>en</strong>de for AFISAs lokaliseringsvalg. Valget<br />
stod mellem nabolandsbyerne Porteña <strong>og</strong> Brinkmann <strong>og</strong> byrådet i Porteña kunne tilbyde <strong>en</strong> del<br />
af de miljøfaciliteter, Arla krævede, fordi byrådet i Porteña g<strong>en</strong>nem længere tid har udvist et<br />
særligt miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t. Med disse miljøkrav påpeger flere informanter, at det var<br />
virksomhed<strong>en</strong>, der havde miljøinitiativet <strong>og</strong> ikke myndighederne, hvilket <strong>og</strong>så er <strong>en</strong> af årsagerne<br />
til, at Villarroya ønsker at blive hos AFISA <strong>og</strong> kæmpe for miljøet, ”fordi der respekterer man<br />
miljøet”.<br />
En and<strong>en</strong> vigtig økonomisk fordel, der er af mere individuel karakter, er d<strong>en</strong> økonomiske<br />
sikkerhed, <strong>en</strong> ansættelse hos et TNC giver. Flere informanter fremhæver de ”gode, velbetalte<br />
job”, der er i TNC’er. Et TNC behandler sine medarbejdere bedre <strong>en</strong>d lokale virksomheder. Man<br />
er mere sikker i sin ansættelse, <strong>og</strong> man får sin løn til tid<strong>en</strong>.<br />
58
7. Barrierer<br />
7. Barrierer<br />
Dette kapitel behandler problemformulering<strong>en</strong>s sidste underspørgsmål, som omhandler, hvilke<br />
barrierer der er for <strong>en</strong> forbedret <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. Kapitlet indeholder <strong>en</strong> diskuter<strong>en</strong>de<br />
analyse <strong>og</strong> skal betragtes som specialets diskussionskapitel.<br />
Arg<strong>en</strong>tina var for ikke så længe sid<strong>en</strong> på ”rette vej” mht. miljøet, betoner flere informanter,<br />
m<strong>en</strong> i dag stemmer behandling<strong>en</strong> af miljøemnet i Arg<strong>en</strong>tina ikke over<strong>en</strong>s med d<strong>en</strong> relative<br />
udviklingsgrad landet har, påpeger Girardin (i, 2003). Informanterne m<strong>en</strong>er, at <strong>en</strong> række faktorer<br />
hindrer miljøforbedringer i Arg<strong>en</strong>tina (De seks hyppigste fremgår af figur 7.1). Af figur<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
informanternes øvrige besvarelser er udvalgt fire emner, som vil blive behandlet i dette kapitel.<br />
Rækkefølg<strong>en</strong> er således:<br />
▪ Økonomiske begrænsninger<br />
▪ Mangel på bevidsthed <strong>og</strong> motivation<br />
▪ Politiske barrierer<br />
▪ Infrastrukturelle barrierer <strong>og</strong> mangl<strong>en</strong>de stabilitet<br />
Kapitlet afsluttes med et afsnit, som beskriver de initiativer, informanterne anser vil kunne bedre<br />
miljøet i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Barrierer<br />
Økonomiske begrænsninger<br />
Mangel på bevidsthed /<br />
motivation<br />
Mangl<strong>en</strong>de politisk prioritet<br />
Mangl<strong>en</strong>de håndhævelse af<br />
lovgivning<br />
Kultur<br />
Korruption<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Figur 7.1 De hyppigst angivne barrierer for miljøforbedringer i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
7.1 Økonomiske begrænsninger<br />
Et lands økonomi er afgør<strong>en</strong>de, når miljøet skal respekteres (Bofferón, i, 2003). At løse<br />
miljøproblemer kræver investeringer. Ud<strong>en</strong> ressourcer vil det være vanskeligt at opnå<br />
miljøforbedringer. D<strong>en</strong> dybe krise, Arg<strong>en</strong>tina befinder sig i, har medført <strong>en</strong> høj arbejdsløshed.<br />
Det virker i følge Girardin (i, 2003) ikke som det rette tidspunkt at tage sig af miljømæssige<br />
spørgsmål. Miljømæssige h<strong>en</strong>syn udvikler sig, som folk, i økonomiske opgangstider. I start<strong>en</strong> af<br />
Pct.<br />
59
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
<strong>en</strong> krisesituation er ”hele verd<strong>en</strong>” ikke blot berørt, m<strong>en</strong> der er <strong>og</strong>så <strong>en</strong> følelse af ustabilitet <strong>og</strong><br />
angst for, at ting<strong>en</strong>e bliver værre, hvilket tit medfører ”<strong>en</strong> slags formørkelse af forstand <strong>og</strong> syn”.<br />
Når kris<strong>en</strong> kommer på afstand, vil miljøet prioriteres højere ig<strong>en</strong>, pointerer Deina (i, 2003).<br />
Embedsmand i Porteña kommune, Roberto Rossotto (i, 2003), m<strong>en</strong>er, det vil ske ”Om tre-fire<br />
år, når situation<strong>en</strong> ikke længere er så katastrofal”. Flere informanter lægger vægt på, at <strong>en</strong><br />
bedring af d<strong>en</strong> økonomiske situation er afgør<strong>en</strong>de for miljøet. Det virker derfor ikke<br />
overrask<strong>en</strong>de, at mellem 70 <strong>og</strong> 90 pct. af informanterne m<strong>en</strong>er, at d<strong>en</strong> dårlige økonomi i<br />
Arg<strong>en</strong>tina er <strong>en</strong> hindring for h<strong>en</strong>synet til miljøet 8 (figur 7.1). Informanterne påpeger, at<br />
økonomiske forhold spiller <strong>en</strong> meget større rolle i Arg<strong>en</strong>tina <strong>en</strong>d miljømæssige spørgsmål.<br />
Beskæftigelse er c<strong>en</strong>tral i d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>hæng. Girardin (i, 2003) m<strong>en</strong>er, d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske<br />
befolkning forbinder arbejde med <strong>en</strong> forbedret levestandard <strong>og</strong> ”eftersom man gerne vil have<br />
arbejde, holder man op med at stille krav på miljøområdet”. D<strong>en</strong>ne trade off mellem<br />
beskæftigelse <strong>og</strong> miljø har skabt <strong>en</strong> form for ”p<strong>en</strong>geafpresning”, hvor fyringstrusler bliver brugt<br />
som argum<strong>en</strong>t for ikke at forbedre miljøforhold. I landsby<strong>en</strong> Brinkmann med 7000 indbyggere er<br />
183 personer beskæftiget i by<strong>en</strong>s to store virksomheder. Da halvdel<strong>en</strong> af lokalsamfundet er<br />
afhængig af d<strong>en</strong>ne beskæftigelse, m<strong>en</strong>er Garnero (i, 2003), at miljøspørgsmål ignoreres. Possetto<br />
(i, 2003) forklarer, at forur<strong>en</strong>ing i sidste <strong>en</strong>de vil være d<strong>en</strong> miljøomkostning, man skal betale for<br />
at have et arbejde. Selvom man k<strong>en</strong>der til miljøproblemerne, gælder det om at undgå sult for<br />
<strong>en</strong>hver pris (Anguita, i, 2002). De dem<strong>og</strong>rafiske forandringer, der de s<strong>en</strong>ere år har fundet sted,<br />
har forstærket accept<strong>en</strong> af forur<strong>en</strong>ing. Samm<strong>en</strong>sætning<strong>en</strong> i befolkning<strong>en</strong>, der traditionelt har<br />
bestået af immigrerede europæere med middelklassebaggrund, er under forandring.<br />
Middelklass<strong>en</strong>, der tidligere var <strong>en</strong> stor <strong>og</strong> toneangiv<strong>en</strong>de samfundsgruppe, decimeres (DR,<br />
2002f; DR, 2002h; Felicia, i, 2003), <strong>og</strong> hermed mindskes <strong>og</strong>så bevidsthed<strong>en</strong> om miljø, der er<br />
afhængig af middelklass<strong>en</strong>s indflydelse. En større <strong>og</strong> større andel af befolkning<strong>en</strong>, som bosætter<br />
sig i byernes periferi, står ud<strong>en</strong> for det etablerede samfund <strong>og</strong> udgør i praksis <strong>en</strong> stor<br />
marginaliseret befolkningsgruppe. Hermed er der flere <strong>og</strong> flere, der følger <strong>en</strong> ”’live for the day’<br />
attitude” (overlevelsesm<strong>en</strong>talitet) som beskrevet af Romero (2002:327), <strong>og</strong> som har <strong>en</strong> and<strong>en</strong><br />
prioriteringsrækkefølge <strong>en</strong>d d<strong>en</strong>, man finder i middelklass<strong>en</strong>, som har <strong>en</strong> mere langsigtet<br />
planlægningshorisont. Se Bilag C. I dag er over halvdel<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolkning fattig<br />
(INDEC, 2003). Med <strong>en</strong> stor fremvoks<strong>en</strong>de underklasse <strong>og</strong> stor arbejdsløshed kan man forv<strong>en</strong>te,<br />
at politikere i stig<strong>en</strong>de grad vil blive valgt ud fra håndfaste løfter om beskæftigelse, hvorimod<br />
mere diffuse <strong>og</strong> langsigtede miljøstrategier ikke kan forv<strong>en</strong>tes at blive belønnet. ”Størstedel<strong>en</strong> af<br />
befolkning<strong>en</strong> er mere bekymret over, hvor mad<strong>en</strong> skal komme fra” (Felicia).<br />
Økonomisk vækst har forrang<br />
Det er <strong>en</strong> udbredt m<strong>en</strong>ing blandt informanterne, at det er vigtigt at få nedbragt d<strong>en</strong> store<br />
arbejdsløshed, <strong>og</strong> at det er nødv<strong>en</strong>digt at g<strong>en</strong>vinde d<strong>en</strong> økonomiske aktivitet. Journalist ved<br />
Dagbladet Perspectiva Sur, María Cristina Felicia (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at stat<strong>en</strong> på et tidspunkt<br />
begyndte at prioritere beskæftigelse frem for miljø. Lov<strong>en</strong> håndhæves meget ”fleksibelt” af<br />
h<strong>en</strong>syn til de mange virksomheder, der har været hårdt ramt af recession<strong>en</strong> <strong>og</strong> måtte lukke, hvis<br />
miljøreglerne skulle håndhæves rigidt (Bofferón, i, 2003). Om <strong>en</strong> virksomhed forur<strong>en</strong>er, opfattes<br />
med andre ord mindre vigtigt, når blot d<strong>en</strong> sikrer beskæftigelse. Mange informanter m<strong>en</strong>er, at der<br />
er meget forur<strong>en</strong>ing på grund af d<strong>en</strong>ne ”fleksible” eller sågar mangl<strong>en</strong>de kontrol. B<strong>en</strong>dini (i,<br />
8 Ydergrupperne udgøres af eksterne eksperter (12 af 17 informanter) <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tlige myndigheder (8 af 9<br />
informanter), der m<strong>en</strong>er at økonomi er <strong>en</strong> hindring for miljøh<strong>en</strong>syn, herunder miljøforbedringer.<br />
60
7. Barrierer<br />
2003) m<strong>en</strong>er, det har med beskæftigelse at gøre: ”Folk siger: ’Hvorfor lukkede d<strong>en</strong> fabrik? Ja,<br />
der er forur<strong>en</strong>ing, m<strong>en</strong> det, som vi ønsker, er beskæftigelse’”. Der er derfor et pres fra<br />
befolkning<strong>en</strong> om sikring af arbejdspladser, som kanaliseres til de politiske partier, som lægger<br />
pres på de relevante myndigheder. De fleste SME’er har som sagt g<strong>en</strong>nemgået str<strong>en</strong>ge<br />
økonomiske tider, så mange politikere <strong>og</strong> lokalautoriteter er uvillige til at bede dem om at<br />
investere i miljø (Leiva, i, 2003). Se afsnit 6.1. Det er <strong>en</strong> udbredt antagelse blandt politikere <strong>og</strong><br />
arg<strong>en</strong>tinske erhvervsfolk, at miljø udelukk<strong>en</strong>de er forbundet med udgifter, som ikke medfører<br />
fordele. De m<strong>en</strong>er, det er problematisk at lade virksomhederne investere i dyre miljøv<strong>en</strong>lige<br />
løsninger, når økonomi<strong>en</strong> er i så dårlig forfatning (Leiva, i, 2003). Simons<strong>en</strong> (i, 2003) påpeger, at<br />
d<strong>en</strong> lokale borgmester ikke vil have, at <strong>en</strong> virksomhed lukkes på grund af miljøet:<br />
”Virksomhederne skal arbejde under alle omstændigheder <strong>og</strong> hvis de forur<strong>en</strong>er, ja så forur<strong>en</strong>er de. Sådan er<br />
det... Befolkning<strong>en</strong> skades <strong>og</strong>så af lukninger. Hvis <strong>en</strong> virksomhed lukkes, så begynder de små stik, vi har ikke<br />
n<strong>og</strong>et mad, karteller frem for byrådet <strong>og</strong> dette er negativ propaganda. Så hvis borgmester<strong>en</strong> vil g<strong>en</strong>vælges,<br />
kan han ikke tillade, at virksomheder lukkes” (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003).<br />
”I et land, hvor det, der mangler, er arbejde, tør hverk<strong>en</strong> de nationale eller provinsielle organismer lukke et<br />
anlæg på grund af det [miljøforhold], slet ikke, hvis det er arg<strong>en</strong>tinske firmaer. Fordi det skaber<br />
arbejdsløshed, udvandring eller simpelth<strong>en</strong> på grund af d<strong>en</strong> dårlige omtale i press<strong>en</strong>, som lukning af<br />
anlægget betyder, så tør de ikke” (Marcheschi, i, 2003).<br />
Garnero m<strong>en</strong>er, at det arg<strong>en</strong>tinske samfund vil følge Kuznets teori 9 . Det er for samfundet vigtigst<br />
ig<strong>en</strong> at få gang i økonomi<strong>en</strong> <strong>og</strong> så på et s<strong>en</strong>ere tidspunkt afhjælpe de miljømæssige problemer:<br />
”M<strong>en</strong> forestil dig, jeg kan have et kommunalt slagteri her, som kun har kapacitet til at producere på lokalt<br />
niveau <strong>og</strong> ikke overholder n<strong>og</strong><strong>en</strong> som helst form for lovgivning. Du fremlægger det for borgmester<strong>en</strong>, <strong>og</strong> han<br />
siger... m<strong>en</strong> der arbejder ti personer. Hvis jeg lukker, står de ti personer ud<strong>en</strong> arbejde. Hvor skal jeg gøre af<br />
dem? Så altså... sådan fortsætter det. Det er d<strong>en</strong> situation, der er knud<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina... Skal vi kopiere<br />
eksemplet fra Kina, skal vi vokse <strong>og</strong> derefter rydde op? Eller skal vi vokse, m<strong>en</strong>s vi rydder op? Jeg tror, at<br />
Arg<strong>en</strong>tina vil vokse <strong>og</strong> derefter se, hvordan vi rydder op i miljøet... lige nu er det vigtigste i Arg<strong>en</strong>tina at<br />
vokse, at bygge nye fabrikker <strong>og</strong> efter det, tror jeg, at vi vil tage os af miljøet” (Garnero, i, 2003).<br />
Der er ing<strong>en</strong> tegn på, at arg<strong>en</strong>tinske virksomheder ikke skulle fortsætte med d<strong>en</strong> hidtidige<br />
praksis, når landet er kommet over d<strong>en</strong> økonomiske krise. Forebyggelse vil desud<strong>en</strong> på langt sigt<br />
være billigere <strong>og</strong> bedre for miljøet <strong>en</strong>d <strong>en</strong>d-of-pipe-teknol<strong>og</strong>ier, hvorfor <strong>en</strong> sådan strategi må<br />
være at foretrække.<br />
7.2 Mangel på bevidsthed <strong>og</strong> motivation<br />
Der er i Arg<strong>en</strong>tina <strong>en</strong> bevidsthedsforskel i forhold til Danmark <strong>–</strong> <strong>en</strong> forskel i holdning<strong>en</strong> til<br />
miljøet, påpeger flere informanter. De m<strong>en</strong>er, at det i Arg<strong>en</strong>tina er helt anderledes <strong>en</strong>d i<br />
Danmark. Forskell<strong>en</strong> består i måd<strong>en</strong>, man forholder sig til vandforbrug, papirforbrug <strong>og</strong> d<strong>en</strong><br />
bevidsthed alle har om, hvad det betyder ”at smide et stykke papir på vej<strong>en</strong>”, eller ”smide n<strong>og</strong>et<br />
et sted”, hvor det ikke hører hjemme, fremhæver Fernández (i, 2003). Romero (i, 2003) er af d<strong>en</strong><br />
antagelse, at det er lettere at administrere miljølovgivning<strong>en</strong> i de industrialiserede lande, fordi<br />
der allerede er kons<strong>en</strong>sus omkring miljø:<br />
”Jeg tror, at det er nok bare at vide, at der findes <strong>en</strong> lov om bevaring <strong>og</strong> beskyttelse af miljøet, <strong>og</strong> at man<br />
skal overholde d<strong>en</strong>” (Romero).<br />
9 Hermed refereres til Kuznets Kurve, som forsøger at forklare samm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong> mellem økonomisk udvikling <strong>og</strong><br />
forur<strong>en</strong>ing: Når et land opnår <strong>en</strong> vis grad af velstand, vil forur<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> falde. Hypotes<strong>en</strong> er dannet på baggrund af<br />
udvikling<strong>en</strong> i ilande. D<strong>en</strong>s gyldighed er omdiskuteret blandt forskere.<br />
61
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Flere informanter m<strong>en</strong>er, at man i Arg<strong>en</strong>tina kun i ringe grad eller slet ikke tager h<strong>en</strong>syn til<br />
miljøet. 8 af 17 eksperter (gruppe 4) <strong>og</strong> 6 af 8 ansatte i danske TNC’er (gruppe 1) m<strong>en</strong>er, at<br />
mangl<strong>en</strong>de bevidsthed <strong>og</strong> motivation er <strong>en</strong> hindring for miljøh<strong>en</strong>syn (figur 7.1). Manrique (i,<br />
2003a) påpeger, at der i Arg<strong>en</strong>tina ”svines med spildprodukter”, <strong>og</strong> at man her kan opføre sig på<br />
<strong>en</strong> måde, der ville blive straffet i rest<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>. ”Her smider vi det gladeligt ved sid<strong>en</strong> af<br />
mejeriet på må <strong>og</strong> få, ikke?”. Acevedo (i, 2003) påpeger, at d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelle holdning er:<br />
”miljøbevidsthed er for de andre, ikke for mig”.<br />
7.2.1 Miljøinteresse<br />
Miljø <strong>–</strong> et modefænom<strong>en</strong><br />
Adskillige informanter m<strong>en</strong>er, at miljø er et modefænom<strong>en</strong>, at interess<strong>en</strong> for miljø sid<strong>en</strong> 2001 er<br />
stagneret <strong>og</strong> i dag ikke indgår i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige dagsord<strong>en</strong>. For 20 år sid<strong>en</strong> eksisterede ing<strong>en</strong><br />
miljøbevidsthed. D<strong>en</strong> er blevet til ind<strong>en</strong>for de s<strong>en</strong>este 15 år, hvor Villarroya (i, 2003) m<strong>en</strong>er,<br />
miljøsituation<strong>en</strong> har ændret sig meget. Ryan (i, 2003) påpeger, at der i d<strong>en</strong>ne periode ”er sket<br />
mange fremskridt i Arg<strong>en</strong>tina, selvom overholdelse af reglerne stadig sker i lille målestok”. I dag<br />
g<strong>en</strong>bruges 50 pct. af det affald, der afleveres til behandling (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003). I 1990’erne<br />
var der mere kraft i miljøspørgsmålet, m<strong>en</strong>er Leiva (i, 2003). Det var populært <strong>og</strong> blev ofte<br />
behandlet i medierne. D<strong>en</strong> udvikling, der g<strong>en</strong>nem 1980’erne havde gjort sig gæld<strong>en</strong>de i Europa<br />
<strong>og</strong> USA med meget aktive miljøbevægelser, begyndte at tage form i Arg<strong>en</strong>tina g<strong>en</strong>nem<br />
1990’erne, hvor d<strong>en</strong> økonomiske formå<strong>en</strong> tillod det. Idag har miljøet ikke længere høj prioritet,<br />
undtag<strong>en</strong> ved katastrofer, pointerer flere informanter. I disse situationer m<strong>en</strong>er Bascur (i, 2003),<br />
at man er seriøs. Cevasco (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at k<strong>en</strong>dskabet til miljø findes i visse kredse, m<strong>en</strong><br />
tilsidesættes. Dagligt er det ikke n<strong>og</strong>et, man bekymrer sig om (Marcheschi, i, 2003).<br />
Det mangl<strong>en</strong>de h<strong>en</strong>syn til miljøet, m<strong>en</strong>er flere informanter, har baggrund i uvid<strong>en</strong>hed.<br />
Avellaneda (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at <strong>en</strong> stor del af befolkning<strong>en</strong> aldrig har hørt om miljøbegrebet <strong>og</strong><br />
heller ikke ved, at der eksisterer <strong>en</strong> myndighed, der anv<strong>en</strong>der regler for miljøbeskyttelse. Mange<br />
er sig ikke bevidst, at det er vigtigt at passe på miljøet for miljøets skyld <strong>og</strong> for komm<strong>en</strong>de<br />
g<strong>en</strong>erationer, m<strong>en</strong> tror, det kun er på grund af bureaukratiet, reglerne skal overholdes. Derfor<br />
unddrager folk sig, når de kan (Felicia, i, 2003). Det er simpelth<strong>en</strong> et økonomisk spørgsmål. ”Du<br />
vil ikke spilde p<strong>en</strong>ge på n<strong>og</strong>et, de ikke kræver af dig”. Ge<strong>og</strong>rafiprofessorerne Claudia E.<br />
Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) fra UBA <strong>og</strong> Julio Anguita (i, 2002) fra UNC er et par af de informanter, der<br />
påpeger d<strong>en</strong> store uvid<strong>en</strong>hed i befolkning<strong>en</strong>, som de m<strong>en</strong>er hænger samm<strong>en</strong> med et tilbagefald i<br />
det intellektuelle niveau. Decimering<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> uddannede middelklasse spiller <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de<br />
rolle. D<strong>en</strong> almindelige befolkning interesserer sig meget lidt for miljøet, påpeger Felicia (i,<br />
2003). En stor del af befolkning<strong>en</strong> synes ikke at forstå kompleksitet<strong>en</strong> i miljøproblematikk<strong>en</strong>,<br />
betoner Rossotto (i, 2003), hvorfor der er mange, der m<strong>en</strong>er, at der ikke er alvorlige<br />
miljømæssige problemer i Arg<strong>en</strong>tina. Macaño (i, 2003) er af d<strong>en</strong> anskuelse, at det arg<strong>en</strong>tinske<br />
samfund som helhed er slået ind på <strong>en</strong> populærøkol<strong>og</strong>isk tankegang, selvom han m<strong>en</strong>er, at<br />
samfundet grundlægg<strong>en</strong>de har <strong>en</strong> økol<strong>og</strong>isk tænkemåde, der bevirker, at befolkning<strong>en</strong> bliver<br />
modtagelig for rygter <strong>og</strong> antagelser. En af årsagerne hertil, m<strong>en</strong>er Macaño, er <strong>en</strong> forringelse af<br />
undervisning<strong>en</strong> som følge af nedskæringer <strong>og</strong> mangl<strong>en</strong> på vid<strong>en</strong>skabeligt grundlag i<br />
undervisning<strong>en</strong>. En and<strong>en</strong> årsag er d<strong>en</strong> måde, miljøemner behandles på i medierne.<br />
Enkelte informanter er af d<strong>en</strong> antagelse, at der er <strong>en</strong> voks<strong>en</strong>de miljøbevidsthed, <strong>og</strong> at<br />
befolkning<strong>en</strong> har større miljøbevidsthed nu <strong>en</strong>d i tidligere perioder (Leiva, i, 2003). Pagliotti (i,<br />
62
7. Barrierer<br />
2003) m<strong>en</strong>er, at der efter Rio-konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong> i 1992 begyndte at ske <strong>en</strong> m<strong>en</strong>tal ændring på<br />
miljøområdet. I d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>hæng har adgang<strong>en</strong> til internet <strong>og</strong> kabel-TV spillet <strong>en</strong> vigtig rolle.<br />
Miljø <strong>og</strong> medier<br />
Miljøproblemer behandles mere i regionale medier <strong>en</strong>d i landsdækk<strong>en</strong>de medier. Sid<strong>en</strong> 2001 har<br />
dækning<strong>en</strong> været fald<strong>en</strong>de, fordi andre emner relateret til d<strong>en</strong> økonomiske krise har været<br />
presser<strong>en</strong>de e.g. retfærdighed, straffrihed, sikkerhed (Girardin, i, 2003). Tidligere behandlede<br />
medierne miljøtemaet ud fra et internationalt fokus e.g. global opvarmning <strong>og</strong> nedbrydning af<br />
ozonlaget (Leiva, i, 2003). De emner, der i dag omtales i medierne, drejer sig om befolkning<strong>en</strong>s<br />
bekymringer. De s<strong>en</strong>este år har det været r<strong>en</strong>sning af flod<strong>en</strong> Riachuelo på 1000 dage (Galizzi, i,<br />
2003), brug<strong>en</strong> af pesticider <strong>og</strong> herbicider (Copes, i, 2003), PVC i transformatorer (Diserio, i,<br />
2003) <strong>og</strong> føring af højspændingsledninger (Girardin, i, 2003). I Cipolletti har det været et<br />
tilbagev<strong>en</strong>d<strong>en</strong>de problem med forur<strong>en</strong>ing af Canal de los Milicos på grund af d<strong>en</strong> dårlige lugt,<br />
det har medført for by<strong>en</strong> (Salto, i, 2003) <strong>og</strong> udledning af kloakvæsker til flod<strong>en</strong> Rio Negro<br />
(Leiva, i, 2003). Girardin (i, 2003) påpeger, at dækning<strong>en</strong> af disse temaer ikke altid sker på <strong>en</strong><br />
vid<strong>en</strong>skabelig tilfredsstill<strong>en</strong>de måde. Ofte forsimpler journalisterne vigtige samm<strong>en</strong>hænge <strong>og</strong> har<br />
ikke tilstrækkelig faktuel vid<strong>en</strong>, samtidig med at der tages parti, m<strong>en</strong>er Marcheschi (i, 2003). Da<br />
presseinformation ofte er d<strong>en</strong> <strong>en</strong>este information, befolkning<strong>en</strong> har adgang til om miljø, m<strong>en</strong>er<br />
Girardin, at befolkning<strong>en</strong>s opfattelse af miljøspørgsmål forvrænges, så frygt<strong>en</strong> i mange tilfælde<br />
er overdrevet, m<strong>en</strong>s reelle farer ikke erk<strong>en</strong>des.<br />
Information <strong>og</strong> oplysning<br />
21 af 23 informanter m<strong>en</strong>er ikke, der foregår <strong>en</strong> aktiv miljøindsats fra myndighedernes side. Der<br />
eksisterer ing<strong>en</strong> politisk beslutning på miljøområdet, betoner Villarroya (i, 2003), <strong>og</strong><br />
myndighederne i Arg<strong>en</strong>tina har ing<strong>en</strong> defineret miljøpolitik, pointerer Bofferón (i, 2003). Det har<br />
derimod TNC’erne i form af <strong>en</strong> intern virksomhedspolitik, påpeger Marcheschi (i, 2003).<br />
TNC’ets egne normer følges som regel, <strong>og</strong>så selvom landet ikke har str<strong>en</strong>ge miljøkrav<br />
(Bofferón).<br />
Flere informanter m<strong>en</strong>er, at befolkning<strong>en</strong> ikke k<strong>en</strong>der til d<strong>en</strong> nationale miljølovgivning. Der<br />
er mange love, <strong>og</strong> befolkning<strong>en</strong> k<strong>en</strong>der ikke til dem. Girardin (i, 2003) fremhæver, at der er<br />
mangel på adgang til information. En af årsagerne er, ifølge Ryan (i, 2003), at organisationerne<br />
har fejlet i formidling<strong>en</strong> til befolkning<strong>en</strong>. Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) påpeger, at der ikke findes<br />
institutioner, der varetager information <strong>og</strong> oplysning tilfredsstill<strong>en</strong>de. Der mangler<br />
kommunikation som bindeled mellem stat <strong>og</strong> befolkning, hvilket medfører, at befolkning<strong>en</strong><br />
bliver usikker <strong>og</strong> passiv. Det er <strong>og</strong>så årsag<strong>en</strong> til, at mange SME’er ikke k<strong>en</strong>der til landets<br />
miljølovgivning (Baldo, i, 2003). Avellaneda (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at når der laves kampagne om et<br />
specifikt emne, så bevidstgøres folk, <strong>og</strong> de reagerer.<br />
Motivation <strong>og</strong> resignation<br />
Befolkning<strong>en</strong> resignerer, når de miljøspørgsmål, d<strong>en</strong> stiller, ignoreres af virksomheder <strong>og</strong><br />
myndigheder. D<strong>en</strong> mangler modstandskraft, så der udvikles <strong>en</strong> passivitet, der giver sig udslag i<br />
<strong>en</strong> mangel på interesse for miljøforhold. Dette sker både hos befolkning <strong>og</strong> hos de lokale<br />
myndigheder, der skal leve op til befolkning<strong>en</strong>s krav om arbejde, påpeger flere informanter.<br />
Possetto (i, 2003) pointerer, at der ikke findes n<strong>og</strong><strong>en</strong> konstitutionel struktur i byrådsarbejdet, så<br />
d<strong>en</strong> miljøindsats, der måtte blive gjort, er afhængig af et initiativ fra <strong>en</strong>t<strong>en</strong> byrådet eller<br />
borgmester<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> da er d<strong>en</strong> politiske magt tæt på problemet. Det er ikke kun et spørgsmål om<br />
63
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
inhabilitet, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så om de prioriteringer, de må gøre. Possetto m<strong>en</strong>er, ”d<strong>en</strong> politiske magt” er<br />
holdt op med at udfylde sin velfærdsrolle <strong>og</strong> i stedet konc<strong>en</strong>trerer sig om f.eks. at sikre<br />
beskæftigelse, m<strong>en</strong>s miljøproblemer bliver ignoreret. ”Ligesom befolkning<strong>en</strong> trækker sig tilbage,<br />
så trækker byrådet sig <strong>og</strong>så tilbage på <strong>en</strong> eller and<strong>en</strong> måde ved ikke at love så meget”. D<strong>en</strong>ne<br />
apati, m<strong>en</strong>er Leiva (i, 2003), vinder <strong>og</strong>så frem blandt kontrolinstanserne som <strong>en</strong> følge af, at<br />
forhalinger eller andre faktorer trækker <strong>en</strong> løsning i langdrag.<br />
7.2.2 Uddannelse<br />
For at opnå miljøbevidsthed <strong>og</strong> udvikling af det arg<strong>en</strong>tinske samfund, m<strong>en</strong>er mange informanter,<br />
at uddannelse er nødv<strong>en</strong>dig. Girardin (i, 2004) bemærker, at ”for at <strong>en</strong>sarte <strong>og</strong> g<strong>en</strong>eralisere<br />
bevidstgørels<strong>en</strong>, så tror jeg, at uddannelse er meget vigtig”. Han tilføjer, at <strong>en</strong> ændring af<br />
uddannelsessystemet er påkrævet, for at det arg<strong>en</strong>tinske samfund skal blive mere demokratisk,<br />
retfærdigt <strong>og</strong> ligestillet. For at blive et samfund, der er mere bevidst om rettigheder <strong>og</strong> pligter.<br />
Det er nødv<strong>en</strong>digt med <strong>en</strong> mere vid<strong>en</strong>skabelig funderet tilgang til uddannelse, hvilket er <strong>en</strong><br />
langvarig proces, m<strong>en</strong>er Macaño (i, 2003). Det vil tage år at blive bevidst om, at miljøet før eller<br />
s<strong>en</strong>ere sætter <strong>en</strong> grænse. Girardin h<strong>en</strong>viser til d<strong>en</strong> klassiske arg<strong>en</strong>tinske myte, der beskriver<br />
højslett<strong>en</strong> Pampas som vær<strong>en</strong>de yderst produktiv. Mange arg<strong>en</strong>tinere siger, ”dette er et prægtigt<br />
land, et rigt land, der er ing<strong>en</strong> grænser for det”, m<strong>en</strong> i virkelighed<strong>en</strong>, påpeger Girardin,<br />
forholder det sig anderledes. Der er f.eks. mange områder i landet, som har et meget alvorligt<br />
vandproblem. Scandr<strong>og</strong>lio påpeger, at arg<strong>en</strong>tinerne er besværlige, fordi de er eksperter i at omgå<br />
lov<strong>en</strong>. Derfor vil de s<strong>en</strong>este 12 år med miljøerfaringer ikke være nok til at skabe <strong>en</strong> større<br />
miljøbevidsthed, m<strong>en</strong>er han.<br />
Flere informanter er af d<strong>en</strong> opfattelse, at mere uddannelse af børn<strong>en</strong>e i skolerne vil medvirke<br />
til at udvikle det arg<strong>en</strong>tinske samfund <strong>og</strong>så miljømæssigt. Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) m<strong>en</strong>er d<strong>og</strong>, at<br />
uddannelse af erhvervsledere <strong>og</strong> virksomhedsejere vil have <strong>en</strong> større virkning via d<strong>en</strong><br />
påvirkning, det kan have på <strong>en</strong> virksomheds interne politik. Nat<strong>en</strong>zon anser det ikke for et<br />
uddannelsesmæssigt problem, for befolkning<strong>en</strong> er g<strong>en</strong>erelt uddannet. Simons<strong>en</strong> (i, 2003)<br />
påpeger, at det ikke er, fordi teknikernes fagkundskab fejler n<strong>og</strong>et. Da Arla skulle have foretaget<br />
<strong>en</strong> miljøundersøgelse blev det gjort meget professionelt af det lokale universitet. Det er derfor<br />
ikke et uddannelsesmæssigt problem, m<strong>en</strong> et politisk problem (Nat<strong>en</strong>zon). Der er brug for andre<br />
ting, for at det arg<strong>en</strong>tinske samfund skal udvikle sig <strong>og</strong> ikke fortsætte med at være et land med<br />
underudvikling. Der er brug for et retfærdigt samfund, at retsplej<strong>en</strong> følges, at der ikke tæres på<br />
de off<strong>en</strong>tlige budgetter, at der ikke skæres ned på off<strong>en</strong>tlige midler til forskning, der er brug for<br />
institutioner med langsigtede mål, etc. ”Når samfundet bliver solidarisk <strong>og</strong> retfærdigt, vil det<br />
automatisk forsvare miljørettighederne”. Uddannelse af stat<strong>en</strong>s embedsmænd <strong>og</strong> fagfolk, m<strong>en</strong>er<br />
Cevasco (i, 2003), er nødv<strong>en</strong>dig. Deres k<strong>en</strong>dskab til miljø <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>i er for lille. Bofferón (i,<br />
2003) m<strong>en</strong>er <strong>og</strong>så, de fleste politikere behøver uddannelse. G<strong>en</strong>erelt har de ing<strong>en</strong> teknisk<br />
uddannelse (Anguita, i, 2002) <strong>og</strong> Bofferón m<strong>en</strong>er ikke, de er miljøbevidste. Derfor er det<br />
nødv<strong>en</strong>digt, at de uddannes, da det er dem, der skal lovgive, sørge for at lov<strong>en</strong>e bliver overholdt,<br />
samt prioritere investeringer.<br />
7.2.3 Kultur <strong>og</strong> traditioner<br />
Mange informanter tilk<strong>en</strong>degiver, at der er forskel på, hvordan arg<strong>en</strong>tinske <strong>og</strong> internationale<br />
virksomheder opfatter miljøet <strong>og</strong> hvordan de behandler det. De angiver, at forskell<strong>en</strong><br />
grundlægg<strong>en</strong>de er kulturelt betinget <strong>og</strong> bunder i sædvaner, d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske m<strong>en</strong>talitet <strong>og</strong><br />
mangeårige traditioner (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003). Anguita (i, 2002) peger på, at der i d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske<br />
64
7. Barrierer<br />
kultur er <strong>en</strong> udpræget modstand mod forandring ud fra betragtning<strong>en</strong>, at når det går godt, er der<br />
ing<strong>en</strong> grund til at lave om på ting. N<strong>og</strong>ués (i, 2003) fremhæver, at miljøskadelige processer<br />
fastholdes på grund af sædvaner, selvom der burde effektiviseres <strong>og</strong> innoveres med ny teknol<strong>og</strong>i.<br />
Desud<strong>en</strong> er der <strong>en</strong> modvilje mod at tage ubehagelige beslutninger (Breuning-Mads<strong>en</strong>, pk, 2004).<br />
Possetto (i, 2003) pointerer, at SANCOR ikke introducerer ny teknol<strong>og</strong>i, der vil medføre<br />
massefyringer.<br />
Romero (i, 2003) anser udvikling<strong>en</strong> imod <strong>en</strong> bedre forståelse af miljøproblemer som <strong>en</strong><br />
modningsproces <strong>og</strong> ”som <strong>en</strong> del af <strong>en</strong> mangeårig kulturel proces. En læreproces”. En af<br />
grund<strong>en</strong>e til, at der ikke for 10-20 år sid<strong>en</strong>, da økonomi<strong>en</strong> var bedre, blev foretaget<br />
miljøinvesteringer, m<strong>en</strong>er Felicia, er, at der i Arg<strong>en</strong>tina ikke er bevidsthed omkring histori<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
om komm<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>erationer. I Arg<strong>en</strong>tina ”har vi altid levet <strong>og</strong> taget os af dag<strong>en</strong> i dag”.<br />
Derudover er der kun ringe erfaring med innovation: ”Ing<strong>en</strong> har overvejet <strong>en</strong> anderledes løsning<br />
<strong>en</strong>d at fortsætte med at nedgrave som hidtil” (Felicia).<br />
Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) påpeger, at: ”her har virksomhederne arbejdet i mere <strong>en</strong>d 200 år ud<strong>en</strong><br />
n<strong>og</strong><strong>en</strong> form for kontrol”. Flere informanter m<strong>en</strong>er, der er tale om <strong>en</strong> m<strong>en</strong>talitetsforskel i forhold<br />
til f.eks. europæiske lande. Arg<strong>en</strong>tinske forretningsdriv<strong>en</strong>de vil ikke ændre sig, hvis ikke<br />
myndighederne direkte kræver det. Holdning<strong>en</strong> er, at når andre ikke følger lov<strong>en</strong>, så gør ”jeg”<br />
heller ikke. Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) anser på mange måder arg<strong>en</strong>tinerne for et besværligt folkefærd,<br />
der har sin eg<strong>en</strong> nationale særeg<strong>en</strong>hed <strong>og</strong> specielle tænkemåde.<br />
Kortsigtet planlægning dominerer off<strong>en</strong>tlig <strong>og</strong> privat beslutningstagning i Arg<strong>en</strong>tina (Di Pace<br />
et al., 1992). Girardin (i, 2003) anser, at et af de største problemer er, at langsigtet planlægning<br />
g<strong>en</strong>nem lang tid har været anset som n<strong>og</strong>et dårligt. Det er måske <strong>en</strong> af grund<strong>en</strong>e til, at<br />
miljøh<strong>en</strong>syn <strong>og</strong> -forbedringer, som er af langsigtet karakter, er så lavt prioriteret i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
7.3 Politiske barrierer<br />
7.3.1 Politisk repræs<strong>en</strong>tation<br />
Demokrati <strong>–</strong> forudsætning<strong>en</strong> for bæredygtig udvikling<br />
Traditionerne for korruption: kli<strong>en</strong>t-patronforholdet, Gnocci (DR, 2002f), parti- <strong>og</strong><br />
fagfor<strong>en</strong>ingskorruption, politik <strong>og</strong> fodbold (DR, 2002g) <strong>og</strong> d<strong>en</strong> kollektive vold i forbindelse med<br />
plyndringer, vejblokader <strong>og</strong> demonstrationer beskrevet i afsnittet om Arg<strong>en</strong>tinas nyere historie i<br />
Bilag C, er alle elem<strong>en</strong>ter i d<strong>en</strong> nedbrydning, der finder sted af de arg<strong>en</strong>tinske institutioner <strong>og</strong> er<br />
medvirk<strong>en</strong>de til, at befolkning<strong>en</strong> mister tillid<strong>en</strong> til demokratiet (TI, 2003c).<br />
Befolkning<strong>en</strong> mistror hinand<strong>en</strong> <strong>og</strong> mangler tillid til politikere, fagfor<strong>en</strong>ingsledere <strong>og</strong><br />
erhvervsledere, fordi de ofte ikke tj<strong>en</strong>er alm<strong>en</strong>vellet, m<strong>en</strong> egne interesser. Dette forhold griber<br />
dybt ind i d<strong>en</strong> måde, hvorpå demokratiet fungerer i landet (UBA, 2002), <strong>en</strong> situation UBA<br />
(2002) samm<strong>en</strong>ligner med prisoners dilemma 10 .<br />
Provinser som Córdoba, Santa Fé <strong>og</strong> M<strong>en</strong>doza, m<strong>en</strong>er Peretti (i, 2003), er ”helt ig<strong>en</strong>nem<br />
demokratiske”, <strong>og</strong> befolkning<strong>en</strong> har derfor et højt uddannelsesniveau <strong>og</strong> velfunger<strong>en</strong>de<br />
institutioner. Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003) påpeger, at Córdoba <strong>og</strong> M<strong>en</strong>doza er forud for mange andre<br />
provinser på miljøområdet. Peretti pointerer, at det har at gøre med niveauet for de ledere, de har.<br />
I andre mere underudviklede provinser er der arvefølge i politiske familier <strong>og</strong> status quo:<br />
10 En gruppe aktører, i.e. fængselsindsatte der afhøres har, hvis de samarbejder, mulighed for at opnå <strong>en</strong> giv<strong>en</strong><br />
nytteeffekt (win-win udfald). Mistillid kan imidlertid forspilde chanc<strong>en</strong> for samarbejde <strong>og</strong> det samlede resultat<br />
bliver <strong>en</strong> lavere nytteeffekt (kombination af win-lose eller lose-lose udfald). Som beskrevet i Miall et al. (2001:7ff).<br />
65
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
”… du må ikke glemme, at der i Arg<strong>en</strong>tina er mange provinser som Catamarca, La Rioja, Salta, Neuquén,<br />
der opfører sig som feudale stater, hvor guvernør<strong>en</strong> føler, at han ejer provins<strong>en</strong>” (Possetto, i, 2003).<br />
Demokrati danner platform<strong>en</strong> for <strong>en</strong> bæredygtig udvikling af miljøet <strong>og</strong> er <strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dighed for<br />
<strong>en</strong> succesrig implem<strong>en</strong>tering af miljøstrategier. Det er bemærkelsesværdigt at konstatere, at de<br />
lande, der har d<strong>en</strong> laveste korruption, <strong>og</strong>så er de lande, der har de mest udviklede miljøstrategier<br />
(TI, 2003d). Det er ud fra <strong>en</strong> moralsk betragtning nødv<strong>en</strong>digt at bekæmpe korruption. M<strong>en</strong> <strong>og</strong>så<br />
ud fra <strong>en</strong> miljøsamm<strong>en</strong>hæng bør d<strong>en</strong> begrænses, m<strong>en</strong>er Di Pace et al. (1992). Miljømæssige <strong>og</strong><br />
teknol<strong>og</strong>iske muligheder er koblet til nuvær<strong>en</strong>de <strong>og</strong> fremtidige udviklingsstrategier. Det c<strong>en</strong>trale<br />
er ikke fravalg af udvikling eller nedbrydning af naturressourcer, m<strong>en</strong> ligger i d<strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de<br />
evne til at tilfredsstille størstedel<strong>en</strong> af befolkning<strong>en</strong>s basale krav i.e. mad, bolig, sundhed,<br />
uddannelse <strong>og</strong> sanitet. Bæredygtig udvikling kan derfor ikke forekomme ud<strong>en</strong> udryddelse af<br />
fattigdom. ”I virkelighed<strong>en</strong> sker de ting, fordi der er andre strukturelle begrænsninger som<br />
fattigdom <strong>og</strong> arbejdsløshed”, pointerer B<strong>en</strong>dini (i, 2003).<br />
Politikere <strong>og</strong> befolkning<br />
Adskillige informanter påpeger, at der er et problem med myndighedernes politiske legitimering<br />
<strong>og</strong> med måd<strong>en</strong>, politik virker på. Marcheschi (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at politikere mangler føling med<br />
befolkning<strong>en</strong>. De ledere, der har været ansvarlige for de politiske beslutninger, der har bragt<br />
landet i d<strong>en</strong> nuvær<strong>en</strong>de situation, sidder fortsat ved magt<strong>en</strong> (Manrique, i, 2003). Possetto (i,<br />
2003) m<strong>en</strong>er, at problemet er måd<strong>en</strong>, partier organiseres på, <strong>og</strong> måd<strong>en</strong>, hvorpå der stemmes. Man<br />
stemmer på <strong>en</strong> lista sábana (valgseddel). ”D<strong>en</strong> første på list<strong>en</strong> er <strong>en</strong> k<strong>en</strong>dt person <strong>og</strong> de<br />
efterfølg<strong>en</strong>de er alle hans v<strong>en</strong>ner”.<br />
Scandr<strong>og</strong>lio påpeger, at der findes eksempler på, at der ikke bliver grebet ind over for<br />
forur<strong>en</strong>ing op til politiske valg, fordi der tages h<strong>en</strong>syn til vælgeres ønske om beskæftigelse. Det<br />
<strong>en</strong>este politik går ud på i Arg<strong>en</strong>tina, er at vinde stemmer, ”derefter gør politikerne, hvad de vil”.<br />
Der gøres forskel i håndhævelse af miljølov<strong>en</strong> som følge af et økonomisk h<strong>en</strong>syn (Anguita, i,<br />
2002), <strong>og</strong> miljøpopulisme er et middel i valgkamp<strong>en</strong>, hvor der lægges vægt på bestemte<br />
miljøtemaer, der er oppe i tid<strong>en</strong>. Emner, der før et valg har været populære, har man<br />
efterfølg<strong>en</strong>de kunnet konstatere er forsvundet ig<strong>en</strong> fra d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige dagsord<strong>en</strong>. Derfor<br />
forårsager politiske faktorer fortsat miljøproblemer.<br />
Middelklass<strong>en</strong>s mangl<strong>en</strong>de input <strong>og</strong> politiske g<strong>en</strong>nemslagskraft<br />
For at h<strong>en</strong>synet til miljøet skal blive mere udbredt, er det nødv<strong>en</strong>digt med politiske beslutninger,<br />
m<strong>en</strong>er Villarroya (i, 2003). Hun m<strong>en</strong>er, miljøbevidsthed<strong>en</strong> allerede findes; m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> er i dvale.<br />
Anguita (i, 2002) påpeger, at der blandt middelklass<strong>en</strong>, øvre middelklasse <strong>og</strong> overklass<strong>en</strong> er <strong>en</strong><br />
positiv holdning til innovation <strong>og</strong> indførelse af teknol<strong>og</strong>i; m<strong>en</strong> middelklass<strong>en</strong> evner ikke at<br />
organisere sig til at opnå politisk indflydelse, pointerer Felicia (i, 2003):<br />
”Folk i samfundet er stadig meget bekymrede for overlevelse. Så de har ikke opnået at organisere sig som i<br />
andre samfund, som historisk set har visse perman<strong>en</strong>te parametre, som altid overholdes, så de kan opbygge<br />
n<strong>og</strong>et på d<strong>en</strong>ne stabilitet, d<strong>en</strong>ne institution, disse love” (Felicia).<br />
Eksperter har ikke politisk magt, de kommer ikke til orde. Villarroya m<strong>en</strong>er, at mange<br />
toneangiv<strong>en</strong>de personligheder, der ”kunne ændre på n<strong>og</strong>et”, er rejst til udlandet, m<strong>en</strong>s mange<br />
andre, der kunne have indflydelse, ”gemmer sig i et sikkert arbejde” <strong>og</strong> ikke blander sig i<br />
politiske spørgsmål. Der er ing<strong>en</strong> forbindelse mellem d<strong>en</strong> vid<strong>en</strong>skabelige, tekniske praksis <strong>og</strong><br />
d<strong>en</strong> politiske. Ryan (i, 2003) påpeger, at NGO’er <strong>og</strong> andre organisationer har været for dårlige til<br />
66
7. Barrierer<br />
at formidle deres vid<strong>en</strong> om miljø, fordi de befinder sig i <strong>en</strong> reaktionsfase <strong>og</strong> ikke i <strong>en</strong><br />
formidlingsfase. Leiva (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at befolkning<strong>en</strong>s forståelse af miljø måske er bedre <strong>en</strong>d<br />
regering<strong>en</strong>s; m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> er ikke organiseret, så der sker ing<strong>en</strong> samlet indsats. Derfor laves lov<strong>en</strong>e<br />
med for meg<strong>en</strong> politisk indflydelse på bekostning af indflydels<strong>en</strong> fra teknikere, i.e. eksperter<br />
(Bofferón, i, 2003). Villarroya m<strong>en</strong>er, politiske magthavere alle tilhører <strong>en</strong> gruppe, ”der tænker<br />
på samme måde <strong>og</strong> ikke ønsker at ændre på n<strong>og</strong>et”.<br />
7.3.2 Lovgivning<br />
En række informanter, fortrinsvis eksperter <strong>og</strong> embedsmænd, er <strong>en</strong>ige om, at <strong>en</strong> alvorlig hindring<br />
for miljøforbedringer skal findes i det politiske system. Der mangler g<strong>en</strong>nemskuelighed i de<br />
politiske processer, påpeger Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003), hvilket er særligt vigtigt, idet mange vigtige<br />
økonomiske beslutninger ig<strong>en</strong>nem <strong>en</strong> lang periode har været truffet af landets politiske ledere.<br />
Dette kan til <strong>en</strong> vis grad forklare, hvorfor miljø i dag er et perifert emne, som ikke er blevet<br />
indlemmet i politikk<strong>en</strong> (Ryan, i, 2003). Det politiske system modarbejder <strong>en</strong> effektiv indsats på<br />
miljøområdet, undtag<strong>en</strong> ved exceptionelle miljøkatastrofer, idet der er <strong>en</strong> udbredt modstand imod<br />
at inkorporere miljøforvaltning i økonomisk beslutningstagning <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tlige<br />
beslutningsprocesser (Di Pace et al., 1992; Leiva, i, 2003):<br />
”Der er brug for politiske beslutninger, der... inkorporerer miljødim<strong>en</strong>sion<strong>en</strong> i alle beslutningerne. Fordi<br />
udover at skabe et stærkt miljødepartem<strong>en</strong>t eller -ministerium, så skal alle de off<strong>en</strong>tlige kontorer på <strong>en</strong> eller<br />
and<strong>en</strong> måde have indlemmet miljøet i deres beslutninger, for hvis ikke det sker, så vil der være <strong>en</strong> række<br />
interessekonflikter, <strong>og</strong> hvor skal man afgøre dem?” (Girardin, i, 2003).<br />
Et problem ved at inkorporere miljøet i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige sektor, er, at det ikke er lykkedes at<br />
definere, hvad der er et miljømæssigt problem. Dette har medført, at de fleste miljøinstanser<br />
konc<strong>en</strong>trerer sig om mindre sager, m<strong>en</strong>s andre sager, der er relateret til miljøet, er anbragt i<br />
mange forskellige institutioner, hvis hovedansvar principielt er af <strong>en</strong> and<strong>en</strong> karakter. Der er<br />
derudover <strong>en</strong> forvirring omkring, hvordan emner <strong>og</strong> strategier skal forvaltes, når et<br />
ansvarsområde er fordelt på flere instanser. De forskellige miljømæssige aspekter er fordelt<br />
mellem <strong>en</strong> lang række af institutioner, der arbejder på nationalt, provins <strong>og</strong> lokalt niveau, kun<br />
med <strong>en</strong> lille grad af koordinering, hvis overhovedet n<strong>og</strong><strong>en</strong> (Di Pace et al., 1992).<br />
Girardin (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at der er brug for <strong>en</strong> langsigtet udviklingsplan for at standse d<strong>en</strong><br />
igangvær<strong>en</strong>de udvikling h<strong>en</strong> imod det, Felicia betegner 3. verd<strong>en</strong>smodell<strong>en</strong>. Felicia m<strong>en</strong>er, at<br />
ing<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina har løst det strukturelle problem, så landet mere <strong>og</strong> mere begynder at ligne et<br />
uland:<br />
”Fordi man løser disse problemer g<strong>en</strong>nem beslutningstag<strong>en</strong>... For at kunne løse dem skal landet modne, dvs.<br />
få erfaring, de politiske ledere, deres ansvar. Jeg tror, at der er et tilbagefald mht. at bibeholde regler <strong>og</strong><br />
opgaver. Fordi de nuvær<strong>en</strong>de rammer overholdes ikke, eller man tilpasser sig situationer, der er til gode for<br />
n<strong>og</strong>le grupper <strong>og</strong> frem for alt for d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelle refer<strong>en</strong>t, retfærdighed<strong>en</strong>, der bør være uafhængig, fungerer<br />
ikke på <strong>en</strong> transpar<strong>en</strong>t måde <strong>og</strong> heller ikke <strong>en</strong> retfærdig måde” (Nat<strong>en</strong>zon, i, 2003).<br />
Miljølov<strong>en</strong><br />
Mangl<strong>en</strong> på <strong>en</strong> overordnet, h<strong>en</strong>sigtsmæssig national lov, som kunne tænkes at danne<br />
udgangspunkt for forskellige former for specifik lovgivning, har medført indbyrdes<br />
modstrid<strong>en</strong>de <strong>og</strong> overlapp<strong>en</strong>de regler, dekreter <strong>og</strong> vedtægter, betoner Di Pace et al. (1992). D<strong>en</strong><br />
gængse lovgivning har tre hovedtræk: (1) d<strong>en</strong> er reaktiv, forstået på d<strong>en</strong> måde, at d<strong>en</strong> håndterer,<br />
virkningerne m<strong>en</strong> ikke årsagerne (2) d<strong>en</strong> er meget fragm<strong>en</strong>teret på grund af mangl<strong>en</strong> på g<strong>en</strong>erelle<br />
regler, (3) d<strong>en</strong> fokuserer på elem<strong>en</strong>ter fra natur<strong>en</strong> ud<strong>en</strong> at lægge vægt på interaktion<strong>en</strong> med det<br />
67
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
m<strong>en</strong>neskelige samfund. Urbane problemer bliver således ikke analyseret ud fra vær<strong>en</strong>de et<br />
interaktivt system, m<strong>en</strong> som <strong>en</strong>keltelem<strong>en</strong>ter i.e. naturressourcer i byrummet e.g. vand, luft, land,<br />
bytræer (Di Pace et al., 1992). Et af de c<strong>en</strong>trale problemer er, at miljølovgivning<strong>en</strong> ikke er<br />
konsekv<strong>en</strong>t <strong>og</strong> objektiv, samt at d<strong>en</strong> har grundlægg<strong>en</strong>de mangler, påpeger adskillige informanter.<br />
Nat<strong>en</strong>zon fremhæver, at der ikke findes <strong>en</strong> samlet miljølov, m<strong>en</strong> forskellige love, der har til<br />
formål at beskytte miljøet. Mangl<strong>en</strong> på klare <strong>og</strong> specifikke regler lægger op til, at lov<strong>en</strong> kan<br />
administreres meget fleksibelt. Kirby (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at tvetydigheder i lov<strong>en</strong> ofte udnyttes.<br />
Meget af d<strong>en</strong> miljølovgivning, der eksisterer, er kopieret efter ud<strong>en</strong>landsk lovgivning. Deina<br />
(i, 2003) anser det for <strong>en</strong> fordel, at man kan udnytte de erfaringer, iland<strong>en</strong>e allerede har fået på<br />
miljøområdet. M<strong>en</strong> det er problematisk, når lov<strong>en</strong> ikke afspejler de faktiske forhold, som råder<br />
lokalt, <strong>og</strong> at de nærmere regler ikke er klart beskrevet. Simons<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er ikke, at lov<strong>en</strong> har ”…<br />
n<strong>og</strong>et med praksis at gøre”. Ryan (i, 2003) tilføjer, at lov<strong>en</strong> i Latinamerika kun har <strong>en</strong> symbolsk<br />
værdi <strong>–</strong> <strong>en</strong> symbolsk eller vejled<strong>en</strong>de funktion <strong>og</strong> at brug<strong>en</strong> af lov<strong>en</strong> ofte afhænger af et<br />
subjektivt skøn. Mange informanter m<strong>en</strong>er derfor, at kontrol af love <strong>og</strong> effektuering af sanktioner<br />
skal gøres mere uafhængige af d<strong>en</strong> politiske proces, <strong>og</strong> at teknikere frem for politikere i højere<br />
grad bør tage sig af d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige kontrol <strong>og</strong> straf. Havde der eksisteret <strong>en</strong> form for<br />
automatisering af kontrolprocedurer <strong>og</strong> automatisk ikrafttræd<strong>en</strong> af sanktioner ved overtrædelse<br />
af lovgivning, ville mange af de problemer, der er i forbindelse med håndhævels<strong>en</strong>, ikke<br />
eksistere. Pagliotti (i, 2003) peger på, at det arg<strong>en</strong>tinske bureaukrati <strong>og</strong> -struktur modarbejder<br />
lovlydighed.<br />
Jurisdiktion<br />
Udover manglerne i lovgivning<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er B<strong>en</strong>dini (i, 2003), at der er problemer med<br />
jurisdiktion<strong>en</strong> i.e. d<strong>en</strong> måde, hvorpå lov<strong>en</strong> administreres, <strong>og</strong> retskreds<strong>en</strong>e fungerer. Det har med<br />
myndighedsansvar <strong>og</strong> fordeling<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> at gøre (Macaño, i, 2003). Di Pace et al. (1992)<br />
påpeger, at de alvorligste vanskeligheder først <strong>og</strong> fremmest skal findes i provinsregeringernes<br />
betydelige magt mht. miljøområdet <strong>og</strong> i d<strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de evne til at få defineret <strong>og</strong> g<strong>en</strong>nemført et<br />
overordnet syn på miljømæssige emner, som går videre <strong>en</strong>d til opdeling<strong>en</strong> mellem traditionelle<br />
emneområder <strong>og</strong> sektorinteresser. Der mangler <strong>en</strong> afgrænsning mellem kommunernes <strong>og</strong><br />
provinsernes ansvarsområder (Salto, i, 2003). Kommunerne har bedre miljølove <strong>en</strong>d provinserne,<br />
<strong>og</strong> provinserne har bedre miljølove <strong>en</strong>d stat<strong>en</strong> på grund af d<strong>en</strong> måde, lov<strong>en</strong> er opbygget. Til<br />
g<strong>en</strong>gæld har provins<strong>en</strong> <strong>en</strong> miljøstyrelse, m<strong>en</strong>s kommun<strong>en</strong> kun har <strong>en</strong> bylov <strong>og</strong> lov for anv<strong>en</strong>delse<br />
af jord. Marcheschi (i, 2003) m<strong>en</strong>er ikke, de lokale byråd er ”gearede” til at føre tilsyn på grund<br />
af mangel på teknisk personale: ”I byrådet er der meget lidt teknisk personale”. De har ikke de<br />
nødv<strong>en</strong>dige institutioner eller d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige teknik til at udføre tilsynet. Possetto (i, 2003) gør<br />
opmærksom på, at der ikke findes <strong>en</strong> universel lov, så det bliver et isoleret stykke arbejde, der<br />
afhænger af politiske ledere med interesse for miljø. Resultatet i miljøindsats<strong>en</strong> vil derfor blive<br />
meget individuelt. Macaño pointerer, at forholdet mellem de tre administrationsniveauer, i.e. stat.<br />
provins, kommune er meget komplekst. En virksomhed kan i <strong>en</strong> sagsgang hurtigt miste<br />
ori<strong>en</strong>tering<strong>en</strong> mellem niveauerne. Er virksomhed<strong>en</strong> ud<strong>en</strong>landsk, vil d<strong>en</strong> form<strong>en</strong>tlig først forsøge<br />
at kommunikere med stat<strong>en</strong>, bagefter med provins<strong>en</strong> <strong>og</strong> til sidst med kommun<strong>en</strong>. I praksis vil<br />
virksomhed<strong>en</strong>, hvis d<strong>en</strong> ligger i <strong>en</strong> by, kommunikere med kommun<strong>en</strong>s byråd <strong>og</strong> ignorere de to<br />
andre niveauer. Selvom virksomhed<strong>en</strong> forv<strong>en</strong>ter <strong>en</strong> <strong>en</strong>sartet behandling jf. lovgivning<strong>en</strong>, vil<br />
resultatet i praksis blive meget individuelt.<br />
68
7. Barrierer<br />
7.3.3 Mangl<strong>en</strong>de stabilitet<br />
Mangl<strong>en</strong>de politisk stabilitet<br />
Spændinger mellem de forskellige politiske aktører giver sig udslag i <strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de stabilitet i<br />
lovgivning<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>er flere informanter. Hver ny regering, der indsættes, ændrer på autoriteterne<br />
<strong>og</strong> ændrer hermed <strong>og</strong>så på, med hvilk<strong>en</strong> vægt der skal tages miljøh<strong>en</strong>syn. Der har således været<br />
4 skift på 2 år, hvilket Macaño (i, 2003) m<strong>en</strong>er har medført for mange svingninger i d<strong>en</strong><br />
nationale miljølovgivning til at etablere <strong>en</strong> konsekv<strong>en</strong>t miljøpolitik, som kan bibeholdes g<strong>en</strong>nem<br />
skift<strong>en</strong>de regeringer. De veksl<strong>en</strong>de kurser i d<strong>en</strong> miljømæssige forvaltning sætter spørgsmålstegn<br />
ved, om miljøautoriteterne sørger for, at d<strong>en</strong> nationale miljølovgivning bliver overholdt. Girardin<br />
(i, 2003) m<strong>en</strong>er, det har forringet det off<strong>en</strong>tlige servic<strong>en</strong>iveau <strong>og</strong> skaber mistro i befolkning<strong>en</strong><br />
over for systemet.<br />
Mangl<strong>en</strong>de demokratiske traditioner <strong>og</strong> -strukturer kan forklare d<strong>en</strong> lille interesse for<br />
miljømæssige forhold (Peretti, i, 2003). Skift<strong>en</strong>de militærregimer ødelagde institutioner <strong>og</strong><br />
kontrolorganer g<strong>en</strong>nem det 20. århundrede (Felicia, i, 2003). Først ved g<strong>en</strong>indførels<strong>en</strong> af<br />
demokrati i 1983, efter det s<strong>en</strong>este juntastyre, har det været aktuelt at beskæftige sig med miljøet.<br />
Landet <strong>og</strong> institutionerne skulle atter opbygges, hvilket Felicia m<strong>en</strong>er har optaget befolkning<strong>en</strong> i<br />
<strong>en</strong> grad, så erfaringerne med miljøh<strong>en</strong>syn har været minimale.<br />
D<strong>en</strong> langvarige strukturelle krise har forhindret opbygning<strong>en</strong> af <strong>en</strong> effektiv retsstat, hvorpå<br />
man kan basere institutioner <strong>og</strong> lovgivning. Et par af følgerne har været inflation <strong>og</strong> <strong>en</strong> følelse af<br />
afmagt i befolkning<strong>en</strong>.<br />
Inflation<br />
Erfaringerne med inflation, m<strong>en</strong>er Felicia (i, 2003), har ødelagt det arg<strong>en</strong>tinske samfund. Det har<br />
været frygteligt for dem, der oplevede d<strong>en</strong>, hvorfor de har ønsket at opnå stabilitet for <strong>en</strong>hver<br />
pris. Felicia påpeger, at der blev opnået ”<strong>en</strong> falsk stabilitet” under præsid<strong>en</strong>t M<strong>en</strong>em. Stat<strong>en</strong><br />
opt<strong>og</strong> betydelige udlandslån ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong> plan for tilbagebetaling <strong>og</strong> frasolgte statslige<br />
virksomheder. Mangl<strong>en</strong> på økonomisk stabilitet har været <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de faktor for de økonomiske<br />
begrænsninger, der i dag hersker i Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> som er væs<strong>en</strong>tlig for mangl<strong>en</strong> på miljøh<strong>en</strong>syn<br />
(Girardin, i, 2003). Inflation ansporer til kortsigtede løsninger <strong>og</strong> hurtig profit. Det, der er brug<br />
for i <strong>en</strong> miljømæssig samm<strong>en</strong>hæng, er langsigtet planlægning.<br />
Retfærdighed<br />
I princippet er lovgivning<strong>en</strong> <strong>en</strong>s for alle; m<strong>en</strong> i praksis er der dem, der er v<strong>en</strong>ner med magt<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
dem, der ikke er det, påpeger flere informanter. Girardin (i, 2003) fremhæver, at retspleje <strong>og</strong><br />
lovgivning fungerer for n<strong>og</strong>le, ikke for andre <strong>og</strong> at det har været sådan sid<strong>en</strong> 1930:<br />
”De fattige kommer i fængsel, de rige… tja, de unddrager sig retsforfølgelse i 6 måneder, når de kommer<br />
[for rett<strong>en</strong>], har der allerede været tre forskellige dommere, anklager<strong>en</strong> er <strong>og</strong>så blevet udskiftet <strong>og</strong> de er<br />
frie... der er <strong>en</strong> opfattelse af, at kun n<strong>og</strong>le m<strong>en</strong>nesker følger lov<strong>en</strong> <strong>og</strong> at n<strong>og</strong>le slipper for straf <strong>og</strong> at der er <strong>en</strong><br />
stor sandsynlighed for ikke at blive straffet, hvis man lægger pres på det rigtige sted eller opfører sig på d<strong>en</strong><br />
rigtige måde” (Girardin).<br />
Man har ikke formået at skabe velfunger<strong>en</strong>de institutioner, hvilket har medført u<strong>en</strong>s praksis på<br />
det retslige område, hvilket ig<strong>en</strong> har befordret <strong>en</strong> ”snyder”-kultur, m<strong>en</strong>er Gerardo Mario de Jong<br />
(i, 2003), professor <strong>og</strong> leder af Ge<strong>og</strong>rafisk Afdeling ved UNC. Kyniske personer kalkulerer<br />
bevidst med det langsomme retsvæs<strong>en</strong>, Chantas kalder arg<strong>en</strong>tinerne d<strong>en</strong>ne slags m<strong>en</strong>nesker<br />
(Nardi, pk, 2003). Silvera (i, 2003) peger på, at der er store mangler ind<strong>en</strong> for juridisk sikkerhed.<br />
Dette skaber <strong>en</strong> følelse af mangl<strong>en</strong>de retfærdighed, af magtesløshed <strong>og</strong> afmagt i befolkning<strong>en</strong>.<br />
69
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
For at ændre d<strong>en</strong>ne praksis kræves strukturmæssige ændringer, der kan forebygge dommer- <strong>og</strong><br />
myndighedskonflikter (Macaño). M<strong>en</strong> først er det nødv<strong>en</strong>digt at løse problemet politisk:<br />
”I virkelighed<strong>en</strong> skal alle fra Nationalkongress<strong>en</strong> til hele retssystemet i Arg<strong>en</strong>tina have bukserne på i ordets<br />
overførte betydning <strong>og</strong> påtage sig at regulere alt, hvad der har at gøre med miljø. Hvis vi har <strong>en</strong> voks<strong>en</strong>de<br />
økonomi, vil vi få alvorligere miljøkomplikationer, fordi her er der ing<strong>en</strong> slags reguleringer. Enhver gør,<br />
hvad der falder ham ind. Sådan er det” (De Jong, i, 2003).<br />
7.3.4 Mangl<strong>en</strong>de kontrol <strong>og</strong> håndhævelse af lovgivning<br />
Adskillige informanter er <strong>en</strong>ige om, at lovgivning<strong>en</strong> ikke overholdes, fordi det ing<strong>en</strong><br />
konsekv<strong>en</strong>ser har for lovovertræder<strong>en</strong>. 27 af 30 informanter m<strong>en</strong>er, at miljølovgivning<strong>en</strong> ikke<br />
overholdes i tilstrækkelig grad. Kontroll<strong>en</strong> er <strong>en</strong>t<strong>en</strong> mangelfuld, eller d<strong>en</strong> håndhæves for slapt.<br />
Copes (i, 2003) m<strong>en</strong>er ikke, det skyldes mangl<strong>en</strong>de uddannelse eller opdragelse; m<strong>en</strong> at det er et<br />
økonomisk spørgsmål. Di Pace et al. (1992) påpeger i sin artikel, at d<strong>en</strong> slappe kontrol<br />
fremkommer ved <strong>en</strong> kombination af politisk pres fra magtfulde økonomiske interesser <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
mangl<strong>en</strong>de effektivitet hos statslige myndigheder, som har til opgave at regulere. Stat<strong>en</strong> mangler<br />
kapacitet<strong>en</strong>, pointerer Rossotto (i, 2003). Hvis kontrolmyndighederne havde flere midler, ville<br />
man kunne udføre kontrol over et større antal virksomheder, som ikke i øjeblikket kontrolleres<br />
(Macaño, i, 2003). D<strong>en</strong> type problemer, påpeger Romero (i, 2003) gør sig gæld<strong>en</strong>de ikke kun<br />
ind<strong>en</strong> for miljøkontroll<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så ind<strong>en</strong> for andre områder som sundhed, uddannelse <strong>og</strong><br />
sikkerhed. De begrænsede til rådighed vær<strong>en</strong>de ressourcer resulterer i <strong>en</strong> træg off<strong>en</strong>tlig<br />
arbejdsgang, <strong>og</strong> i at off<strong>en</strong>tlige institutioner er meget langsomme til at ekspedere, påpeger<br />
Marcheschi (i, 2003). Fernández (i, 2003) fremhæver, at der er alt for meget bureaukrati, <strong>og</strong> at<br />
det er nødv<strong>en</strong>digt at k<strong>en</strong>de folk i systemet, hvis papirarbejdet ikke ”skal tage flere år”. Selvom<br />
man har ord<strong>en</strong> i alle papirer <strong>og</strong> præs<strong>en</strong>terer dem på <strong>en</strong> ord<strong>en</strong>tlig måde, har Fernández erfaring<br />
med, at man aldrig kan vide, hvor lang tid bureaukraterne vil ”lade én v<strong>en</strong>te”.<br />
De tidligere regeringer anv<strong>en</strong>dte ikke bødesanktion på miljøområdet (Avellaneda, i, 2003).<br />
Dette forhold, m<strong>en</strong>er Avellaneda, har fået folk til at tro, at forur<strong>en</strong>ing ”ikke er så alvorligt”, når<br />
”de kunne slippe af sted med det” <strong>og</strong> ikke blev straffet. At mange har fået d<strong>en</strong>ne vane<br />
repræs<strong>en</strong>terer et stort problem. Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003) fremhæver: ”Det er jo landet, hvor man kan<br />
blive fritaget for alting” <strong>og</strong> som Cevasco (i, 2003) udtrykker det: ”… så har vi mange problemer<br />
her i Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le m<strong>en</strong>nesker gør, hvad de har lyst til”. Systemet er indrettet, så man ikke<br />
får n<strong>og</strong>et økonomisk ud af at overholde lov<strong>en</strong> (Pagliotti, i, 2003):<br />
”I Arg<strong>en</strong>tina får man ikke n<strong>og</strong>et økonomisk ud af at overholde lov<strong>en</strong>, tværtimod er det <strong>en</strong> økonomisk byrde.<br />
Vi ved, at i andre lande, i andre samfund respekterer virksomhederne miljøet, <strong>og</strong> de overholder miljølov<strong>en</strong>e,<br />
de har skattefradrag, de betaler færre gebyrer osv. osv. Det er lige omv<strong>en</strong>dt her. D<strong>en</strong>, der overholder lov<strong>en</strong>,<br />
skal betale mere <strong>og</strong> bliver udsat for mere kontrol <strong>og</strong> flere krav <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le gange helt overdrevet, <strong>og</strong> det er <strong>en</strong><br />
meget kritiseret grund. Det er d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske stats problem, ikke kun med miljølovgivning<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> med <strong>en</strong><br />
hvilk<strong>en</strong> som helst and<strong>en</strong> lovgivning”.<br />
Jacobs<strong>en</strong> pointerer, ”at sådan fungerer systemet <strong>–</strong> <strong>og</strong> det bliver der ikke lavet om på foreløbig”.<br />
Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) opsummerer samm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong> i tekstboks 7.1.<br />
70
7. Barrierer<br />
Tekstboks 7.1 Nat<strong>en</strong>zons (i, 2003) opsummering af det c<strong>en</strong>trale problem, der har ført til mangl<strong>en</strong>de<br />
miljøh<strong>en</strong>syn.<br />
”I mange tilfælde forveksler man aktørerne med hinand<strong>en</strong>. Der er ikke interesse for at <strong>en</strong>de med<br />
d<strong>en</strong>ne fastsættelse af regler. På d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> side så er der grundlagt <strong>en</strong> meget stærk fordom i<br />
fagfor<strong>en</strong>ingerne om, at når <strong>en</strong> virksomhed kan forsvares miljømæssigt, når d<strong>en</strong> kan producere<br />
under h<strong>en</strong>syntag<strong>en</strong> til miljøet, så betyder det, at d<strong>en</strong> ikke har n<strong>og</strong><strong>en</strong> særlig økonomisk fortj<strong>en</strong>este,<br />
d<strong>en</strong> er ikke r<strong>en</strong>tabel eller økonomisk forsvarligt <strong>og</strong> så kan d<strong>en</strong> ikke fungere eller ansætte nye<br />
medarbejdere. Man prioriterer disse arbejdsmæssige aspekter. Og på d<strong>en</strong>ne måde dannes lov<strong>en</strong>e<br />
aldrig. Af samme grund svinder d<strong>en</strong> situation, hvor <strong>en</strong> straf finder sted, bort. Fordi mange<br />
m<strong>en</strong>nesker, for at nedbringe omkostningerne eller på grund af mangel på skrupler, smider<br />
flyd<strong>en</strong>de affald alle vegne. Det samme sker med saneringskontrol eller bromatol<strong>og</strong>isk kontrol.<br />
Kontroll<strong>en</strong> er planlagt, m<strong>en</strong> når der er et kontrolapparat, der er g<strong>en</strong>nemtrængt af korruption, så<br />
eksisterer d<strong>en</strong>ne kontrol ikke. Samtidig, når man taler om foryngels<strong>en</strong> af stat<strong>en</strong>, så er de<br />
organismer, der skulle tage sig af d<strong>en</strong>ne kontrol, forsvundet. Problemet er, at man har tilladt<br />
dette” (Nat<strong>en</strong>zon).<br />
Mangl<strong>en</strong>de kapacitet<br />
Flere informanter m<strong>en</strong>er, at de tilsynsfør<strong>en</strong>de myndigheder ikke kan udføre <strong>en</strong> tilbundsgå<strong>en</strong>de<br />
miljøkontrol på grund af ressource- <strong>og</strong> personalemangel, selvom, m<strong>en</strong>er Romero (i, 2003),<br />
mange off<strong>en</strong>tligt ansatte gør <strong>en</strong> stor indsats. De påpeger, at forkerte politiske dispositioner<br />
medfører perman<strong>en</strong>t underbemanding af kontrollanter <strong>og</strong> mangel på køretøjer <strong>og</strong> midler.<br />
Myndighederne har ikke apparatur til ord<strong>en</strong>tlige kontroller e.g. emissionsmåling er ikke mulig,<br />
da man mangler det nødv<strong>en</strong>dige udstyr. Myndighederne har derfor udviklet <strong>en</strong> speciel<br />
kontrolpraksis, som tager udgangspunkt i krydscheck af tilladelser givet til affaldsproduc<strong>en</strong>ter,<br />
bemyndigede transportvirksomheder <strong>og</strong> g<strong>en</strong>brugsfabrikker e.g. forbrændingsanstalter<br />
(Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003). D<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte produktionsvirksomhed skal ifølge lov<strong>en</strong> aflevere <strong>en</strong><br />
edsvor<strong>en</strong> erklæring, der beskriver mængd<strong>en</strong> af virksomhed<strong>en</strong>s affald, som skal afleveres til<br />
deponering eller behandling. Dette virker i praksis ikke efter h<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong>, idet det i Arg<strong>en</strong>tina er<br />
”meget nemt at lyve”, påpeger Villarroya (i, 2003). Virksomhed<strong>en</strong> afleverer blot sin erklæring,<br />
som ud<strong>en</strong> opfølg<strong>en</strong>de kontrol godk<strong>en</strong>des. Forbrændingsanstalt<strong>en</strong> Ecolab i Cordoba Provins<br />
beskriver kontroll<strong>en</strong> således:<br />
”Vi har registre, de kontrollerer registr<strong>en</strong>e, vi gemmer vores prøver fra de lastbiler der kommer ind, vi har<br />
stikprøver. Vi gemmer dem i 6 måneder, de tager dem med for at se, om der faktisk kommer det ind, som vi<br />
siger. Også papirmæssigt, for at se alle de ajourførte tilladelser, transporterklæringerne,<br />
brændstoferklæringerne, for at se om vi gør alt det, vi skal, ikke. Så s<strong>en</strong>der de alle prøverne, erklæringerne,<br />
sagsakterne, til landets regering. En gang om måned<strong>en</strong> rejser bestyrelsessekretær<strong>en</strong> til Bu<strong>en</strong>os Aires for at få<br />
alle papirerne skrevet under af ministeriet, således at... ja, altså på d<strong>en</strong>ne måde følger de os” (Acevedo).<br />
En sådan kontrolpraksis forudsætter for det første, at <strong>en</strong> virksomhed er registreret <strong>og</strong> overholder<br />
lov<strong>en</strong> <strong>og</strong> afleverer affald til behandling, som de har pligt til. M<strong>en</strong> selv da kan det være<br />
problematisk, idet det forudsættes, at virksomheder skal kontrollere sig selv. Villarroya m<strong>en</strong>er, at<br />
der i Córdobas lovgivning sættes bestemte grænser for, hvor meget affald man må dumpe; m<strong>en</strong><br />
at provins<strong>en</strong> ikke udøver sin politiske magt. I miljøkatastrof<strong>en</strong> i Laguna Mar Chiquita, hvor der<br />
for et par år sid<strong>en</strong> skete massedød af fisk, kunne ing<strong>en</strong> k<strong>en</strong>des skyldige. Man ved, at årsag<strong>en</strong> var<br />
iltmangel i vandet. Myndighederne vidste, at der lå <strong>en</strong> virksomhed i nærhed<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> kunne ikke<br />
sætte det i forbindelse med katastrof<strong>en</strong>, fordi virksomhed<strong>en</strong> havde afleveret sine edsvorne<br />
erklæringer, ifølge hvilke d<strong>en</strong> ”havde sit på det r<strong>en</strong>e” (Villarroya). Hvis virksomhed<strong>en</strong> udelader<br />
71
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
at indberette d<strong>en</strong> lovpligtige miljørevision, skal myndighederne ifølge lov<strong>en</strong> kontrollere<br />
virksomhed<strong>en</strong>s miljøforhold. M<strong>en</strong> da fysiske kontroller, som nævnt, kun finder sted i ringe grad,<br />
sker det i regl<strong>en</strong> ikke. I stedet følger <strong>en</strong> langtrukk<strong>en</strong> arbejdsgang:<br />
”personalemangel, p<strong>en</strong>gemangel, nej de foretager ikke revision<strong>en</strong>. De kontrollerer papirerne, <strong>og</strong> hver gang<br />
de opdager n<strong>og</strong>et, s<strong>en</strong>der de <strong>en</strong> besked om, at virksomhed<strong>en</strong> er bagud med det <strong>og</strong> det <strong>og</strong> har ti dage til at<br />
svare. M<strong>en</strong> man foretager jo ikke <strong>en</strong> revision på ti dage, så man s<strong>en</strong>der et brev til sekretariatet, hvori man<br />
beder om <strong>en</strong> forlængelse på 30 dage, <strong>og</strong> det får man, hvis ikke man får det gjort ind<strong>en</strong> de 30 dage, s<strong>en</strong>der<br />
man <strong>en</strong>dnu et brev, hvori man beder om <strong>en</strong>dnu <strong>en</strong> forlængelse, som man får, m<strong>en</strong> d<strong>en</strong>ne gang som sidste frist.<br />
Og så forelægger man revision<strong>en</strong> for sekretariatet, det er fænom<strong>en</strong>alt” (Scandr<strong>og</strong>lio, i, 2003).<br />
Problemet fremgår måske tydeligst, når det drejer sig om stat<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s pligt til at r<strong>en</strong>se<br />
husholdningers spildevand, hvor d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e off<strong>en</strong>tlige myndighed skal kontrollere d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>. Flere<br />
informanter m<strong>en</strong>er, at stat<strong>en</strong> ikke kontrollerer sig selv, så spildevand fra husholdning <strong>og</strong> industri<br />
ledes ubehandlet via arg<strong>en</strong>tinske floder til Atlanterhavet.<br />
I teori<strong>en</strong> skulle <strong>en</strong> virksomhed lukke, hvis d<strong>en</strong> ikke opfylder miljøkrav<strong>en</strong>e (Pagliotti, i, 2003).<br />
I praksis er der d<strong>og</strong> kun få eksempler på, at virksomheder er blevet lukket på grund af miljøet,<br />
betoner flere informanter. Trade off-problematikk<strong>en</strong>, i.e. beskæftigelse frem for miljøbeskyttelse,<br />
b<strong>en</strong>yttes af mange virksomheder som pressionselem<strong>en</strong>t for at fortsætte <strong>en</strong> miljøbelast<strong>en</strong>de<br />
produktion. Zumel pointerer, at dette forhold kan sætte kontrollant<strong>en</strong> i et dilemma, idet han<br />
sættes i et modsætningsforhold til de øverste myndigheder, i.e. national eller føderale regeringer,<br />
der vægter andre forhold højere. Det kan derfor være vanskeligt for kontrollant<strong>en</strong> at forholde sig<br />
upåvirket overfor <strong>en</strong> virksomheds g<strong>en</strong>erøsitet, pointerer Manrique (i, 2003a), når vedkomm<strong>en</strong>de<br />
af virksomhed<strong>en</strong> f.eks. foræres prøver fra produktion<strong>en</strong>, busbillett<strong>en</strong>, der bragte ham til<br />
kontroll<strong>en</strong>, etc.<br />
7.3.5 Kli<strong>en</strong>telisme<br />
V<strong>en</strong>netj<strong>en</strong>ester<br />
D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske kultur stammer oprindelig fra Spani<strong>en</strong> <strong>og</strong> Itali<strong>en</strong> med baggrund i <strong>en</strong><br />
feudalkultur, hvor kli<strong>en</strong>t-patronforhold var vigtigt for samfundets stabilitet (Tranberg, 2003).<br />
Dette system, hvor v<strong>en</strong>skab <strong>og</strong> v<strong>en</strong>netj<strong>en</strong>ester går forud for retfærdighed <strong>og</strong> hvor udvalgte<br />
grupper begunstiges økonomisk (Anguita, i, 2002), er videreført i Arg<strong>en</strong>tina. I et moderne<br />
samfund skaber det ulighed <strong>og</strong> er skadeligt for retfærdighedsfølels<strong>en</strong> (UBA, 2002).<br />
Anguita (i, 2002) m<strong>en</strong>er, der g<strong>en</strong>nem de sidste 20 år er sket <strong>en</strong> forandring i måd<strong>en</strong>, d<strong>en</strong><br />
off<strong>en</strong>tlige forvaltning ansætter personale på. V<strong>en</strong>netj<strong>en</strong>ester <strong>og</strong> nepotisme har i højere grad <strong>en</strong>d<br />
tidligere vundet indpas. Visse politikere besætter poster, der kræver eksperter, med såkaldte<br />
Punteros (politiske førerhunde), påpeger flere informanter. ”Når de får <strong>en</strong> rådgiver, udfører han<br />
politiske <strong>og</strong> ikke rådgivningsmæssige funktioner”, pointerer De Jong (i, 2003). De fyringer, der<br />
har været konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong> af besparelser i forbindelse med d<strong>en</strong> økonomiske krise, er fortrinsvis<br />
gået ud over dygtige eksperter frem for Punteros, påpeger Anguita (i, 2002). Dette har indvirket<br />
på miljøkontrollernes effektivitet. Manzi (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at kontrollanter som mange andre i det<br />
politiske system ikke vil gøre sig uv<strong>en</strong>ner med eller upopulære hos magtelit<strong>en</strong>. Derfor inspiceres<br />
ofte kun de virksomheder, der har ord<strong>en</strong> i ting<strong>en</strong>e. Kontrol af kooperativer, m<strong>en</strong>er Manzi, er et<br />
let arbejde, for der er alt i ord<strong>en</strong>. Alt er lagt åb<strong>en</strong>t frem <strong>og</strong> afgifter er betalt. M<strong>en</strong>s mange SME’er<br />
ikke inspiceres, selvom det er k<strong>en</strong>dt, at de forur<strong>en</strong>er. Manzi m<strong>en</strong>er, at der alligevel ikke ville<br />
blive gjort n<strong>og</strong>et ved det forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de problem, <strong>og</strong> at det <strong>en</strong>dda kan give kontrollant<strong>en</strong> problemer.<br />
At det er kommet så vidt, m<strong>en</strong>er Felicia (i, 2003), hænger samm<strong>en</strong> med inkompet<strong>en</strong>c<strong>en</strong> i det<br />
politiske system, som har medført, at d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske stat har for mange ansatte <strong>og</strong> for mange<br />
72
7. Barrierer<br />
ledere. Det kommer tydeligst til udtryk ved fænom<strong>en</strong>et Piqueteros (organiserede demonstranter),<br />
der b<strong>en</strong>yttes som pressionsmiddel af alle politiske partier <strong>og</strong> provinsernes guvernører til<br />
påvirkning af d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige m<strong>en</strong>ing (Tobar, 2003; Manrique, i, 2003a). Piqueteros betales af<br />
off<strong>en</strong>tlige midler <strong>og</strong> er i realitet<strong>en</strong> statsansatte, stat<strong>en</strong> i virkelighed<strong>en</strong> ikke har brug for<br />
(Nat<strong>en</strong>zon, i, 2003).<br />
Tobar (2003) påpeger, at kli<strong>en</strong>telism<strong>en</strong> er øget i de tidlige 1990’ere. Selv efter et tiår med<br />
privatiseringer er der fortsat ca. 2 mio. off<strong>en</strong>tligt ansatte i Arg<strong>en</strong>tina <strong>–</strong> det samme antal som i<br />
1990:<br />
”Jeg tror, vi lider under <strong>en</strong> for lang strukturel økonomisk krise, som har gjort <strong>en</strong> masse m<strong>en</strong>nesker inhabile,<br />
<strong>en</strong> masse m<strong>en</strong>nesker som ikke vidste, hvordan de skulle tj<strong>en</strong>e til livets ophold i d<strong>en</strong> private sektor. Så de gør<br />
sig det behageligt ind<strong>en</strong> for stat<strong>en</strong>, fordi de ikke kan arbejde med andet, <strong>og</strong> så nyder de godt af vores stat, <strong>og</strong><br />
de glemte, at stat<strong>en</strong> er der for at varetage vore interesser. Så glem ikke, at vi er i et land, hvor korruption er<br />
indeholdt i magt<strong>en</strong>. Det er mafiosoer, der leder landet, så hvad kan man forv<strong>en</strong>te” (Felicia).<br />
Rho (i, 2003) påpeger, at fænom<strong>en</strong>et ikke findes i små samfund på landet, der ikke har ligeså<br />
store problemer med arbejdsløshed <strong>og</strong> sult som storbyområderne. I storbyerne <strong>og</strong> især i Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires trives <strong>og</strong> konc<strong>en</strong>treres fænom<strong>en</strong>et, fordi institutioner <strong>og</strong> politiske beslutninger er<br />
uig<strong>en</strong>nemsigtige <strong>og</strong> <strong>en</strong>s handlinger anonyme. D<strong>en</strong> g<strong>en</strong>sidige afhængighed, der eksisterer mellem<br />
piqueteros <strong>og</strong> politiske beslutningstagere, hindrer <strong>en</strong> fundam<strong>en</strong>tal ændring af det kli<strong>en</strong>telistiske<br />
system, som går mere <strong>en</strong>d 50 år tilbage. Manrique (i, 2003a) pointerer, at systemet er baseret på,<br />
at visse sektorer politisk er blevet ignoreret, bl.a. landbrugssektor<strong>en</strong>, som er <strong>en</strong> stor finansiel<br />
bidragsyder, netop fordi landbruget ikke er repræs<strong>en</strong>teret politisk.<br />
Korruption<br />
Flere informanter m<strong>en</strong>er, at alle niveauer i det arg<strong>en</strong>tinske samfund er berørt af korruption.<br />
Simons<strong>en</strong> (i, 2003) m<strong>en</strong>er, korruption er <strong>en</strong> del af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske kultur <strong>og</strong> at samfundet ”er<br />
g<strong>en</strong>nemsyret af korruption”, hvilket han m<strong>en</strong>er i bund <strong>og</strong> grund handler om, at korruption<br />
accepteres i samfundet. Det er <strong>en</strong> politisk sag. Det handler ikke kun om fattigdom eller ikke at<br />
have råd, <strong>og</strong> det udgør et problem for retssikkerhed<strong>en</strong>. Zumel (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at det påvirker<br />
grundsynet, at der i befolkning<strong>en</strong> er <strong>en</strong> mistanke om korruption.<br />
Flere informanter har givet udtryk for, at korruption er <strong>en</strong> stor hindring for <strong>en</strong> effektiv<br />
håndhævelse af miljølovgivning<strong>en</strong>. Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at meg<strong>en</strong> miljøkontrol er planlagt,<br />
m<strong>en</strong> at kontrolapparatet er g<strong>en</strong>nemsyret af korruption, hvilket mindsker kontrollernes<br />
effektivitet. Simons<strong>en</strong> (i, 2003) m<strong>en</strong>er ikke, at korruption er særlig udbredt p<strong>en</strong>gemæssigt. D<strong>en</strong><br />
foregår i stedet på v<strong>en</strong>netj<strong>en</strong>est<strong>en</strong>iveau <strong>og</strong> er indbygget i det politiske system. Betaler man sin<br />
skat, <strong>og</strong> overholder man reglerne, er der ing<strong>en</strong> problemer. ”Vi betaler ikke korruption, vi betaler<br />
d<strong>en</strong> skat vi skal”. Det drejer sig om at have papirerne i ord<strong>en</strong>. Ved hjælp af bestikkelse kan man i<br />
visse tilfælde omgå det indviklede <strong>og</strong> tunge bureaukrati, som lægger op til et omfatt<strong>en</strong>de<br />
embedsmandsmisbrug, fremhæver Simons<strong>en</strong>. Flere informanter m<strong>en</strong>er, at funktionærbestikkelse<br />
er udbredt blandt SME’er. En funktionær kan f.eks. se bort fra, at nødv<strong>en</strong>dige papirer mangler <strong>og</strong><br />
på d<strong>en</strong> måde supplere sin indtægt ved at modtage bestikkelse. Andre informanter m<strong>en</strong>er, at<br />
politisk valgte eller ansatte i det politiske system misbruger deres position. Cevasco (i, 2003)<br />
påpeger, at visse politikere <strong>og</strong> embedsmænd er inhabile i forbindelse med udførels<strong>en</strong> af deres<br />
embede, idet man i n<strong>og</strong>le provinser kan finde eksempler på off<strong>en</strong>tlige funktionærer, der arbejder<br />
med interesser, de selv er involveret i finansielt. Årsag<strong>en</strong> til, at mange provinsregeringer ikke får<br />
bygget r<strong>en</strong>sningsanlæg til spildevand fra kommunernes husholdninger, m<strong>en</strong>er Bascur (i, 2003),<br />
73
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
ikke er, fordi stat<strong>en</strong>s budget ikke rækker; m<strong>en</strong> midlerne ”de forsvinder altid undervejs” eller “de<br />
går til andre ting” i.e. politisk prioritering.<br />
7.3.6 Mangl<strong>en</strong>de prioritet<br />
Miljø har lav prioritet<br />
Der er blandt informanter fra alle grupper <strong>en</strong>ighed om, at miljøtemaer er lavt prioriteret <strong>og</strong> ligger<br />
langt efter prioritering<strong>en</strong> af andre forhold, da landet har andre grundlægg<strong>en</strong>de behov. Blandt det,<br />
der bekymrer arg<strong>en</strong>tinere mest, er økonomi <strong>og</strong> frem for alt lov <strong>og</strong> ord<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>er Felicia (i, 2003).<br />
Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) påpeger, at presser<strong>en</strong>de forhold såsom beskæftigelse, sundhed, uddannelse,<br />
underernæring <strong>og</strong> børnedødelighed alle prioriteres før miljøforhold. D<strong>en</strong> økonomiske krise får<br />
hele opmærksomhed<strong>en</strong>. Det, at der kommer investeringer til landet, går forud for alt andet ”på<br />
<strong>en</strong> næst<strong>en</strong> brutal måde”, fremhæver Possetto (i, 2003). Man er interesseret i alle former for<br />
investeringer. Om der tages h<strong>en</strong>syn til miljøet, er underordnet. Det vigtige er, at det giver<br />
indtægter <strong>og</strong> skaber arbejdspladser.<br />
Flere informanter påpeger, at der g<strong>en</strong>erelt ikke blandt arg<strong>en</strong>tinske politikere er n<strong>og</strong><strong>en</strong><br />
bekymring for miljøet, fordi, som Pagliotti (i, 2003) påpeger, der ikke er stemmer i miljøtemaer.<br />
Dette, m<strong>en</strong>er Romero (i, 2003), er årsag<strong>en</strong> til, at det nationale miljøsekretariat fra 1991 i dag er<br />
”degraderet” til et undersekretariat i socialministeriet, hvilket i praksis har medført begrænsede<br />
beføjelser for miljøkontroll<strong>en</strong>. På provins- <strong>og</strong> kommunalt niveau er miljøkontroll<strong>en</strong> ligeledes lavt<br />
prioriteret, <strong>og</strong> de afsatte ressourcer til kontrol er langtfra tilstrækkelige. Quilmes Kommune med<br />
sin omfatt<strong>en</strong>de industri har ansat 4 personer til at føre tilsyn med alle sine virksomheder (Deina,<br />
i, 2003), <strong>og</strong> i Córdoba er der i provins<strong>en</strong>s miljøkontor ansat 3 tilsynsfør<strong>en</strong>de, der står for<br />
kontroll<strong>en</strong> af al industri i provins<strong>en</strong> (Rusiñol, i, 2003).<br />
7.4 Infrastrukturelle barrierer<br />
Landets infrastrukturelle forhold bærer præg af mangl<strong>en</strong>de investeringer, hvilket i mange<br />
tilfælde er ufor<strong>en</strong>eligt med <strong>en</strong> bæredygtig udvikling på miljøområdet. Helt basale fornød<strong>en</strong>heder<br />
er ofte ikke til stede <strong>–</strong> hvilket især gør sig gæld<strong>en</strong>de i de mange nyetablerede ghettoområder, de<br />
såkaldte Villas Miserias. Di Pace et al. (1992) har beskrevet d<strong>en</strong> utilstrækkelige r<strong>en</strong>ovation <strong>og</strong> de<br />
sanitære forhold, der k<strong>en</strong>detegnede Arg<strong>en</strong>tina i 1987, hvor kun 67 pct. af bybefolkning<strong>en</strong> <strong>og</strong> 43<br />
pct. af landsbybefolkning<strong>en</strong> havde indlagt vand. Kun 17 pct. af befolkning<strong>en</strong> i forstæder til byer<br />
langs la Plata flod<strong>en</strong> havde i 1997 kloakering (Keeling, 1997). Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at<br />
det er udbredt for mindre virksomheder <strong>og</strong> husholdninger at grave et hul til spildevand. Når<br />
hullet er fyldt, forbinder man det med et afløb, der <strong>en</strong>der på gad<strong>en</strong>. Et gitter, som holder faste<br />
stoffer tilbage, anbringes, så kun flyd<strong>en</strong>de stoffer kan passere.<br />
Der er store problemer med oversvømmelser i især Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. Kloakkerne har <strong>en</strong><br />
begrænset kapacitet til at bringe overskyd<strong>en</strong>de vand bort <strong>og</strong> ved kraftige regnskyl oversvømmes<br />
mange lavtligg<strong>en</strong>de områder af by<strong>en</strong>, hvilket er et tilbagev<strong>en</strong>d<strong>en</strong>de problem. Selv på steder, der<br />
ligger højt, har mange husstande <strong>og</strong> virksomheder problemer med oversvømmede kælderrum,<br />
fordi underjordiske lag af flyd<strong>en</strong>de <strong>og</strong> gasholdigt materiale ligger højt (Scandr<strong>og</strong>lio).<br />
Der sker stor forur<strong>en</strong>ing på grund af nedsivning fra lossepladser, pointerer Felicia (i, 2003).<br />
Affald udledes ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong> form for forudgå<strong>en</strong>de behandling. Det blandes <strong>og</strong> nedgraves i d<strong>en</strong><br />
statslige losseplads, Coordinación Ecológica Area Metropolitana Sociedad del Estado<br />
(CEAMSE). CEAMSE er beligg<strong>en</strong>de i et område, der strækker sig over kommunerne i Quilmes<br />
<strong>og</strong> Avallaneda <strong>og</strong> aftager affald fra hele hovedstadsområdet. Affaldet er stærkt forur<strong>en</strong>et <strong>og</strong><br />
meget rigt på tungmetaller. Perkolat, der opstår som <strong>en</strong> blanding af regnvand <strong>og</strong> væske fra<br />
74
7. Barrierer<br />
forrådnelsesprocesser, siver ned i grundvandet, fordi der ikke er et system til opsamling af<br />
perkolatvæsker.<br />
Kun Stor-Bu<strong>en</strong>os Aires <strong>og</strong> Córdoba, påpeger Di Pace et al. (1992), har et r<strong>en</strong>ovationsvæs<strong>en</strong>;<br />
m<strong>en</strong> i lavindkomsthusholdningerne indsamles kun mellem 13 <strong>og</strong> 60 pct. i disse byer. Det øvrige<br />
husholdningsaffald bliver, som i andre urbane områder, simpelth<strong>en</strong> smidt i et åb<strong>en</strong>t område. Med<br />
d<strong>en</strong> øgede urbanisering <strong>og</strong> ghettodannelse er antallet af illegale lossepladser stærkt stig<strong>en</strong>de.<br />
Beckerman (pk, 2002) fremhæver, at der i Bu<strong>en</strong>os Aires’ forstæder, al<strong>en</strong>e i tilknytning til<br />
beboelse, findes over 600 uformelle åbne lossepladser, som bidrager til forur<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>.<br />
Romero (i, 2003) giver udtryk for, at mangler i infrastruktur fører til miljøkatastrofer.<br />
Elforsyning<strong>en</strong> er ikke pålidelig, <strong>og</strong> der findes eksempler på, at strømafbrydelser har medført at<br />
vigtige processer i f.eks. olieraffinering forstyrres. Da raffinering medfører temperaturstigninger<br />
<strong>og</strong> overtryk, tvinges man til at afbrænde det ufærdige produkt, fordi planlægning <strong>og</strong> kapacitet i<br />
nødsituationer <strong>og</strong> ved spidsbelastninger er utilstrækkelig. Afbrænding af det ufærdige<br />
olieprodukt sker i et såkaldt fakkelsystem ud<strong>en</strong> tilstrækkelig filtrering. Dette medfører meget<br />
stærke miljøpåvirkninger. Der uds<strong>en</strong>des sorte røgskyer, som ligger over by<strong>en</strong>. Lugt, røg <strong>og</strong> sod<br />
medfører øj<strong>en</strong>irritation <strong>og</strong> åndedrætsbesvær hos store dele af befolkning<strong>en</strong>.<br />
Selvom der i Arg<strong>en</strong>tina ikke er kons<strong>en</strong>sus om miljø, m<strong>en</strong>er Villarroya (i, 2003), at<br />
bevidsthed<strong>en</strong> om miljøet er til stede, m<strong>en</strong> at det, der mangler, er <strong>en</strong> politisk beslutning. Det er<br />
vanskeligt at opnå miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t hos befolkning<strong>en</strong>, når det modarbejdes af infrastruktur<strong>en</strong>.<br />
Villarroya fremhæver, at der er eksempler på, at befolkning<strong>en</strong> havde kildesorteret affald, som<br />
ved afh<strong>en</strong>tning blev samm<strong>en</strong>blandet. Hvis infrastruktur<strong>en</strong> støttede <strong>en</strong> miljøv<strong>en</strong>lig praksis, e.g.<br />
kildesortering, er Villarroya overbevist om, at befolkning<strong>en</strong> ville støtte det.<br />
7.5 Miljøfremm<strong>en</strong>de initiativer<br />
Som beskrevet i de ov<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de afsnit, er der mange politiske <strong>og</strong> strukturelle barrierer, som<br />
vanskeliggør <strong>en</strong> forbedring af <strong>miljøpraksis</strong>. Informanterne peger på <strong>en</strong> række initiativer, der vil<br />
fremme h<strong>en</strong>synet til miljøet. De ni hyppigst angivne områder for forbedringer fremgår af figur<br />
7.2. Ud fra figur<strong>en</strong> <strong>og</strong> informanternes øvrige besvarelser er der fremkommet tre overordnede<br />
temaer, som vil blive g<strong>en</strong>nemgået ned<strong>en</strong>for. Det drejer sig om:<br />
▪ Bevidsthedsskifte<br />
▪ Virksomheds<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t<br />
▪ Det off<strong>en</strong>tliges rolle<br />
D<strong>en</strong> altdominer<strong>en</strong>de faktor, der er <strong>en</strong> forudsætning for, at alle andre initiativer overhovedet kan<br />
komme i betragtning, er økonomisk stabilitet, påpeger adskillige informanter. Flere m<strong>en</strong>er<br />
ligefrem, at <strong>en</strong> fremgang i økonomi<strong>en</strong> i sig selv vil medføre forbedringer på miljøområdet.<br />
75
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
76<br />
Initiativer<br />
Uddannelse, oplysning <strong>og</strong><br />
opdragelse<br />
Håndhæve lovgivning<br />
Krav fra kunder/eksportmarkeder<br />
Flere ressourcer til<br />
kontrolmyndigheder<br />
Specificering af lovgivningskrav<br />
Str<strong>en</strong>gere sanktionsmuligheder<br />
Pres fra private<br />
organisationer/medier<br />
Intern virksomhedspolitik<br />
Forbrugerpres<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
Figur 7.2 De af informanterne mest efterspurgte initiativer til forbedring af miljøet i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
7.5.1 Bevidsthedsskifte<br />
Samfundet skal udvikles, før man kan gøres sig håb om, at miljøh<strong>en</strong>syn bliver udbredt i<br />
Arg<strong>en</strong>tina, m<strong>en</strong>er flere informanter. Silvera (i, 2003) påpeger, at der mangler bevidsthed<br />
omkring beskyttels<strong>en</strong> af ressourcer <strong>og</strong> miljø. Manzi (i, 2003) taler for, at det er <strong>en</strong><br />
modningsproces, man skal ig<strong>en</strong>nem, før landet kan blive mere seriøst. Da der ikke findes<br />
kons<strong>en</strong>sus om miljø som i andre lande, vil det tage mange år, før det slår ig<strong>en</strong>nem, m<strong>en</strong>er Rho (i,<br />
2003).<br />
Det store flertal af informanterne, 35 af 36, m<strong>en</strong>er, at miljøbevidsthed <strong>en</strong>t<strong>en</strong> allerede er til<br />
stede, eller at det vil vinde frem (figur 7.3). Copes er af d<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ing, at man vil erk<strong>en</strong>de<br />
nødv<strong>en</strong>dighed<strong>en</strong> af miljøtiltag. Avellaneda (i, 2003) m<strong>en</strong>er, der er brug for tid. Der er <strong>en</strong> udbredt<br />
optimisme mht. d<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>eration. Flere informanter påpeger, at der skal gå 10-15 år før<br />
miljøtemaet vil slå ig<strong>en</strong>nem, fordi det afhænger af de unge:<br />
”Det er et spørgsmål om vores kultur i landet, d<strong>en</strong> vil ikke ændre sig fra år til år, ej heller fra dag til dag,<br />
d<strong>en</strong> vil ændre sig fra g<strong>en</strong>eration til g<strong>en</strong>eration” (Manrique, i, 2003a).<br />
At forur<strong>en</strong>e er i virkelighed<strong>en</strong> et socialt spørgsmål, m<strong>en</strong>er Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003), derfor er det ikke<br />
nok kun at indføre <strong>en</strong> miljøpolitik. Socialetik <strong>og</strong> miljøetik følges ad. Flere informanter påpeger,<br />
at det, der skal til, er et bevidsthedsskift. Bevidsthed om at lov<strong>en</strong> overholdes, at man holder, hvad<br />
man lover, at man selv respekterer regler <strong>og</strong> ikke mindst betaler sin skat. Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003)<br />
anser problemet for at være af politisk karakter. På trods af at folk er uddannede, ændrer de ikke<br />
adfærd. Det er et opdragelsesproblem. Nat<strong>en</strong>zon m<strong>en</strong>er, at problemet hænger samm<strong>en</strong> med d<strong>en</strong><br />
underudvikling, det arg<strong>en</strong>tinske samfund har oplevet i mere <strong>en</strong>d 20 år, i takt med<br />
nedprioritering<strong>en</strong> af velfærdssamfundet beskrevet af Romero (2002). Se Bilag C.<br />
Pct.
Pct.<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
JA<br />
Grp. 1: dansk TNC<br />
Grp. 2: nabovirksomhed<br />
Grp. 3: off<strong>en</strong>tlig myndighed<br />
Grp. 4: ekstern ekspert<br />
Figur 7.3 Informanternes m<strong>en</strong>ing om, at miljøh<strong>en</strong>syn vil vinde bred accept i Arg<strong>en</strong>tina. n = 36.<br />
NEJ<br />
7. Barrierer<br />
Flere informanter taler for, at årsag<strong>en</strong> til miljøsituation<strong>en</strong> har bund i <strong>en</strong> kollektiv skyld. Felicia<br />
m<strong>en</strong>er, at alle stemmeberettigede bærer <strong>en</strong> del af skyld<strong>en</strong>. Anguita (i, 2002) lægger vægt på, at et<br />
større h<strong>en</strong>syn til miljøet ikke kun handler om politisk ledelse <strong>og</strong> ændringer i det politiske liv,<br />
m<strong>en</strong> at befolkning<strong>en</strong> bebrejder regering<strong>en</strong> alt, selvom d<strong>en</strong> <strong>og</strong>så selv har et ansvar overfor<br />
situation<strong>en</strong>.<br />
7.5.2 Virksomheds<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t<br />
Pres fra private organisationer <strong>og</strong> medier<br />
Der findes omkring 100 aktive <strong>og</strong> 400 mindre aktive ikke-statslige organisationer (NGO’er) på<br />
miljøområdet (Di Pace et al., 1992). Mangl<strong>en</strong>de koordinering mellem sociale organisationer på<br />
nationalt plan har begrænset d<strong>en</strong> politiske indflydelse fra bl.a. miljøbevægelser, hvilket Keeling<br />
(1997) m<strong>en</strong>er hænger samm<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de erfaring landet har haft, sid<strong>en</strong> det atter blev<br />
demokratisk i 1983. Flere informanter taler d<strong>og</strong> for, at NGO’er kan medvirke til at udvikle<br />
miljøbevidsthed, <strong>og</strong> Kirby (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at pres fra NGO’er vil komme til at spille <strong>en</strong> rolle i<br />
fremtid<strong>en</strong>, idet der er et g<strong>en</strong>erationsskifte på vej i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Hvad angår pres fra forbrugergrupper er der flere informanter, der peger på, at miljø kan<br />
fungere som marketingfaktor. Dette er d<strong>og</strong> et område, der kræver <strong>en</strong> økonomisk udvikling. Flere<br />
andre informanter påpeger, at der for <strong>en</strong> virksomhed ikke er n<strong>og</strong><strong>en</strong> markedsmæssig værdi i at<br />
profilere sig miljøv<strong>en</strong>ligt i Arg<strong>en</strong>tina. Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003) betoner, at miljø ikke er forbundet med<br />
n<strong>og</strong><strong>en</strong> konkurr<strong>en</strong>cemæssig fordel på det arg<strong>en</strong>tinske marked, idet der ikke eksisterer n<strong>og</strong><strong>en</strong><br />
nævneværdige konsum<strong>en</strong>tgrupper, e.g. grønne forbrugere, <strong>og</strong> der er ikke n<strong>og</strong><strong>en</strong> krav fra<br />
forbrugernes side om økol<strong>og</strong>iske produkter eller bestemte miljøv<strong>en</strong>lige tiltag i industri<strong>en</strong>. Det er<br />
ikke, fordi folk ikke bekymrer sig om miljøet; m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> økonomiske situation påvirker<br />
befolkning<strong>en</strong>s købevaner. Virksomhederne producerer billigere <strong>og</strong> billigere produkter, som folk<br />
har råd til at købe (Garnero, i, 2003).<br />
77
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Krav fra kunder <strong>og</strong> eksportmarkeder<br />
Der er altså intet marked for økol<strong>og</strong>iske produkter i Arg<strong>en</strong>tina. Til g<strong>en</strong>gæld betyder miljø meget i<br />
eksportsamm<strong>en</strong>hænge. Cevasco (i, 2003) m<strong>en</strong>er, at handel med udlandet er meget vigtig, idet<br />
ud<strong>en</strong>landske kunder kan have stor betydning for <strong>en</strong> virksomheds miljøpolitik:<br />
”... man bliver nødt til at rette sig efter, hvad verd<strong>en</strong>smarkedet dikterer, <strong>og</strong> det dikterer, at man skal være så<br />
økol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> organisk som mulig” (Manrique, i, 2003a).<br />
Mange større virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina beder selv myndighederne om at blive miljøkontrolleret,<br />
pointerer Rusiñol (i, 2003), fordi det i dag er <strong>en</strong> markedsnødv<strong>en</strong>dighed at kunne dokum<strong>en</strong>tere sin<br />
indsats på miljøområdet. De største miljøkrav, m<strong>en</strong>er Villarroya (i, 2003), stilles af EU, dernæst<br />
af USA <strong>og</strong> Japan.<br />
D<strong>en</strong> øgede globalisering, m<strong>en</strong>er Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003), vil kunne gøre h<strong>en</strong>synet til miljøet mere<br />
udbredt, fordi krav om miljøcertificering fra det internationale marked vil føre til bedre kvalitet<br />
<strong>og</strong> mere uddannelse, <strong>og</strong>så for arg<strong>en</strong>tinske virksomheder. Også Simons<strong>en</strong> (i, 2003) lægger vægt<br />
på, at <strong>en</strong> øget adgang til markederne i EU <strong>og</strong> USA, ud<strong>en</strong> restriktioner <strong>og</strong> handelsbarrierer, ville<br />
gavne miljøet.<br />
Virksomhedsinnovation<br />
En række informanter taler for, at miljø, innovation <strong>og</strong> effektivisering kan promoveres som <strong>en</strong><br />
god forretning. Det er fortrinsvis arg<strong>en</strong>tinske ansatte i TNC’er, der fremfører argum<strong>en</strong>tet. Måske<br />
fordi de g<strong>en</strong>nem deres ansættelse har fået k<strong>en</strong>dskab til, at <strong>en</strong> virksomhed ved innovation <strong>og</strong><br />
miljøh<strong>en</strong>syn faktisk kan spare ressourcer <strong>og</strong> p<strong>en</strong>ge. Silvera (i, 2003) fremhæver, at det vil gå op<br />
for folk, at miljø er <strong>en</strong> god forretning. Innovationer vil på kort sigt være forbundet med<br />
investeringer, som gør det muligt for <strong>en</strong> virksomhed at producere i over<strong>en</strong>sstemmelse med lov<strong>en</strong><br />
<strong>og</strong> nedbringe miljøpåvirkning<strong>en</strong>. Miljøinvesteringer vil på mellemlangt sigt føre til indtj<strong>en</strong>ing for<br />
virksomhed<strong>en</strong>, fordi det forbedrer kvalitet<strong>en</strong> i processerne, hvilket gør virksomhed<strong>en</strong> mere<br />
konkurr<strong>en</strong>cedygtig. Dette vil på langt sigt spare ressourcer <strong>og</strong> dermed kapital. Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003)<br />
m<strong>en</strong>er ikke, det er det grønne argum<strong>en</strong>t, der vil virke, m<strong>en</strong> udelukk<strong>en</strong>de det økonomiske<br />
incitam<strong>en</strong>t. Silvera (i, 2003) fremhæver et simpelt eksempel på innovation, der ikke var<br />
forbundet med investeringer, m<strong>en</strong> blot bestod i at ændre <strong>en</strong>kelte procedurer. Ved at skylle dunke<br />
med farvestof har man på Hartmann-PPM’s fabrik kunnet forbedre udnyttels<strong>en</strong> af farvestof med<br />
10 pct.<br />
D<strong>en</strong> slappe kontrol <strong>og</strong> håndhævelse, som flere informanter m<strong>en</strong>er finder sted i forbindelse<br />
med arg<strong>en</strong>tinske SME’er, gør <strong>en</strong> virksomheds eg<strong>en</strong> miljøindsats desto mere relevant. I de<br />
tilfælde, hvor lov<strong>en</strong> er blevet håndhævet, er der blevet indført miljøforbedringer af<br />
virksomhederne, påpeger Galizzi (i, 2003). Han nævner, at SANCOR begyndte at blive<br />
miljøbevidst for at overleve. Myndighederne truede virksomhed<strong>en</strong> med lukning, hvis ikke d<strong>en</strong><br />
fulgte lovgivning<strong>en</strong>s miljøkrav. Det har for virksomhed<strong>en</strong> sid<strong>en</strong> h<strong>en</strong> ført til færre udgifter i<br />
forbindelse med effektivisering.<br />
I Quilmes, som ikke har n<strong>og</strong><strong>en</strong> gammel tradition for miljøh<strong>en</strong>syn, m<strong>en</strong> mange TNC’er,<br />
påpeger Pagliotti (i, 2003), at erhvervslivets eg<strong>en</strong> organisation, IDEA, har taget initiativ til<br />
erfaringsudveksling om miljø <strong>og</strong> produktionsmetoder. Han m<strong>en</strong>er, at TNC’erne har vist sig at<br />
gøre <strong>en</strong> miljømæssig forskel, idet langt de fleste ”er kommet til landet med <strong>en</strong> god miljøpolitik”<br />
<strong>og</strong> har medvirket til at sprede vid<strong>en</strong> om miljøet. Bryggeriet Quilmes er <strong>en</strong> af de virksomheder,<br />
der ser fordel<strong>en</strong>e ved <strong>en</strong> aktiv miljøpolitik. For et år sid<strong>en</strong> begyndte bryggeriet at arbejde med <strong>en</strong><br />
78
7. Barrierer<br />
integreret kvalitets-, sikkerheds- <strong>og</strong> miljøpolitik <strong>og</strong> blev for sin indsats nylig tildelt<br />
Virksomhedernes miljøudmærkelse.<br />
7.5.3 Det off<strong>en</strong>tliges rolle<br />
Der er flere informanter, der m<strong>en</strong>er, det off<strong>en</strong>tlige skal gå foran med et godt eksempel <strong>og</strong><br />
efterlyser et statsligt initiativ. Enkelte informanter efterspørger ”off<strong>en</strong>tlige miljøinitiativer, med<br />
gode professionelle m<strong>en</strong>nesker” (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003). Et af disse initiativer kunne være at<br />
formidle miljøteknol<strong>og</strong>i (Baldo, i, 2003). Andre tiltag foreslås at være skattefradrag eller andre<br />
belønninger for miljøtiltag (De Jong, i, 2003), indførels<strong>en</strong> af grønne afgifter (Ryan, i, 2003) eller<br />
adgang til statsstøttede kreditter til miljøinvesteringer (Galizzi, i, 2003):<br />
”… hvis man bidrager til at passe på miljøet, så tj<strong>en</strong>er man <strong>og</strong>så p<strong>en</strong>ge, m<strong>en</strong> det er der n<strong>og</strong>le, der ikke ved.<br />
Det er små virksomheder, der ikke har designmaskinteknik, så hvis regering<strong>en</strong> hjalp dem ved at sige: ’hvis<br />
De anbringer et filter her, så kan De reg<strong>en</strong>erere råmateriale, det ikke bare forur<strong>en</strong>er mindre, det koster <strong>og</strong>så<br />
mindre’” (Girardin, i, 2003).<br />
Stat<strong>en</strong> må i dial<strong>og</strong> med borgerne om de prioriteringer, der tages, m<strong>en</strong>er B<strong>en</strong>dini (i, 2003), hvilket<br />
kræver et større samarbejde mellem provins<strong>en</strong>s myndigheder <strong>og</strong> befolkning. Institutioner med<br />
langsigtede mål må få højere prioritet, påpeger Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003).<br />
Flere informanter påpeger, at lov<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina kun vil blive overholdt, hvis man straffes for<br />
lovbrud. Marcheschi (i, 2003) betoner, at det ikke kun er på miljøområdet, at det vil gå dårligt,<br />
m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så på alle andre områder, hvis lov<strong>en</strong> ikke følges: ”Som det går nu. Jeg tror ikke, det er <strong>en</strong><br />
tilfældighed”. Det er derfor vigtigt, pointerer Diserio (i, 2003), at stat<strong>en</strong> forpligter<br />
virksomhederne til at overholde lovgivning<strong>en</strong>. Scandr<strong>og</strong>lio (i, 2003) lægger vægt på, at kontrol<br />
<strong>og</strong> hårde sanktioner for overtrædelser er d<strong>en</strong> <strong>en</strong>este måde, hvorpå man kan få d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske<br />
befolkning til at tage miljøh<strong>en</strong>syn. Jacobs<strong>en</strong> (i, 2003) m<strong>en</strong>er, det ikke skal kunne betale sig ikke<br />
at opfylde lov<strong>en</strong>. Der skal være grænser for, ”hvad folk kan gøre”:<br />
”Hvis et arg<strong>en</strong>tinsk firma sparer p<strong>en</strong>ge ved ikke at opfylde d<strong>en</strong> der lovgivning, jam<strong>en</strong> så gør de det ikke. M<strong>en</strong><br />
hvis de bliver straffet i h<strong>en</strong>hold til lov<strong>en</strong>, så vil de gøre det, for så vil det kunne betale sig at gøre det. Altså,<br />
folk gør jo g<strong>en</strong>erelt alle steder i verd<strong>en</strong>, hvad der kan betale sig at gøre” (Jacobs<strong>en</strong>, i, 2003).<br />
For øjeblikket er bøder <strong>en</strong> udbredt sanktion overfor virksomheder, der forur<strong>en</strong>er, påpeger flere<br />
informanter. Bødesystemet er indrettet efter tariffer <strong>og</strong> fungerer i praksis som <strong>en</strong> ekstra skat<br />
uafhængigt af d<strong>en</strong> eg<strong>en</strong>tlige miljøomkostning. En række informanter er af d<strong>en</strong> antagelse, at bøder<br />
ikke er d<strong>en</strong> rette sanktion overfor forur<strong>en</strong><strong>en</strong>de virksomheder, idet det ikke motiverer <strong>en</strong><br />
virksomhed til miljøforbedringer. Når miljø kun opfattes som <strong>en</strong> skatteindtægt, mister kontroll<strong>en</strong><br />
sin funktion. Nat<strong>en</strong>zon (i, 2003) påpeger, at det ikke går ud på at straffe eller lukke <strong>en</strong><br />
virksomhed. Det drejer sig om at samarbejde <strong>og</strong> få forbedret virksomhedernes <strong>miljøpraksis</strong>, <strong>og</strong>så<br />
selv om det ofte kan være <strong>en</strong> tidskræv<strong>en</strong>de proces. Deina (i, 2003) m<strong>en</strong>er, man kun bør b<strong>en</strong>ytte<br />
bødesanktion som <strong>en</strong> sidste udvej, <strong>og</strong> at der bør være <strong>en</strong> mere flyd<strong>en</strong>de sameksist<strong>en</strong>s mellem de<br />
private virksomheder <strong>og</strong> stat<strong>en</strong> for at bevare miljøet. Tilsvar<strong>en</strong>de betaler virksomheder <strong>en</strong><br />
miljøskat for forbrug af ressourcer (Garnero, i, 2003). Dette system har som bødesystemet fokus<br />
på at inddrive skatter <strong>og</strong> ikke på at forbedre miljøet, m<strong>en</strong>er informanterne. Garnero pointerer, at<br />
hans virksomhed, La Piemontesa, efter <strong>en</strong> inspektion for fem år sid<strong>en</strong> blev opkrævet skat for<br />
forbrug af grundvand. Dette beløb har virksomhed<strong>en</strong> efterfølg<strong>en</strong>de betalt <strong>en</strong> gang årligt<br />
uafhængigt af forbruget. Der bliver ikke spurgt til vandets kvalitet, d<strong>en</strong> mikrobiol<strong>og</strong>iske eller<br />
kemiske samm<strong>en</strong>sætning: ”De spørger ikke om n<strong>og</strong>et. De vil kun have p<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e”.<br />
79
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
7.6 Afslutt<strong>en</strong>de diskussion<br />
Er det sandsynligt, at d<strong>en</strong> miljømæssige udvikling vil blive udbredt i Arg<strong>en</strong>tina, som det har<br />
været tilfældet i Danmark?<br />
Muligvis over <strong>en</strong> længere tidshorisont, m<strong>en</strong> over <strong>en</strong> kort tidshorisont vil det være vanskeligt<br />
for arg<strong>en</strong>tinske virksomheder at blive grønne, fordi de ikke har et ledelsessystem, de kan bygge<br />
videre på. Tankegang<strong>en</strong> fra tid<strong>en</strong> med importsubstitution er fortsat <strong>en</strong> del af mange<br />
virksomhedslederes tankesæt. Anderberg (2003) påpeger, at hjemmemarkedsori<strong>en</strong>terede,<br />
konkurr<strong>en</strong>cebeskytt<strong>en</strong>de industrier i modne brancher forandres langsomt. Mange virksomheder<br />
er derfor modstandere af <strong>en</strong> globalori<strong>en</strong>teret økonomi, som fungerer på markedsvilkår. De<br />
virksomheder, der derimod arbejder for virksomhed<strong>en</strong>s integration i d<strong>en</strong> globale økonomi, vil<br />
investere i miljøcertificering, fordi det vil give dem adgang til nye markeder. Tilsvar<strong>en</strong>de vil<br />
spr<strong>og</strong>kurser i <strong>en</strong>gelsk for <strong>en</strong> virksomheds ansatte være <strong>en</strong> investering i virksomhed<strong>en</strong>s fremtid.<br />
Jo mere arg<strong>en</strong>tinske virksomheder gør for at indgå i d<strong>en</strong> globale økonomi, jo større er<br />
mulighederne for miljøforbedringer. Dynamiske regioner, som er velintegrerede i<br />
verd<strong>en</strong>søkonomi<strong>en</strong>, har de bedste forudsætninger for oprydning af industriforur<strong>en</strong>inger<br />
(Anderberg, 2003).<br />
Der er meget, der tyder på, at udvikling<strong>en</strong> på miljøområdet i Danmark skyldes aktive<br />
græsrodsbevægelsers indsats i kombination med <strong>en</strong> våg<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlighed <strong>og</strong> et folketing, der har<br />
besiddet evn<strong>en</strong> til at frigøre sig fra gamle interesser <strong>og</strong> sikre plads for udvikling <strong>og</strong> indførelse af<br />
<strong>en</strong> række innovationer <strong>og</strong> nye tiltag (Arler, 2002). Dette er nok d<strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de forskel mellem<br />
forhold<strong>en</strong>e i Danmark <strong>og</strong> Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Planlægningshorisont<strong>en</strong> for mange arg<strong>en</strong>tinske politikere er meget snæver, <strong>og</strong> landets<br />
økonomiske krise synes b<strong>en</strong>yttet som redskab til at fremme politiske karrierer frem for at få<br />
foretaget strukturelle ændringer, der ville kunne bidrage med <strong>en</strong> positiv udvikling af landets<br />
økonomi. D<strong>en</strong> valgte politik medfører, at ubehagelige politiske beslutninger udskydes. Dette<br />
isolerer yderligere Arg<strong>en</strong>tina fra verd<strong>en</strong>søkonomi<strong>en</strong>. Et eksempel, der fokuseres meget på i<br />
arg<strong>en</strong>tinske medier, <strong>og</strong> som er g<strong>en</strong>stand for mange politiske udtalelser, er IMF <strong>og</strong> IMF-lån, som<br />
landets politikere anser som d<strong>en</strong> <strong>en</strong>delige <strong>og</strong> <strong>en</strong>este løsning. Det er selvfølgelig <strong>en</strong> dødsspiral.<br />
D<strong>en</strong>ne løsning udskyder blot problemerne <strong>og</strong> de beslutninger, der må tages i ethvert land med <strong>en</strong><br />
anstændig politisk ledelse. Mange problemer bunder i d<strong>en</strong> udbredte korruption, der synes<br />
institutionaliseret på højeste politiske niveau <strong>–</strong> nationalt som i provinserne.<br />
Mange politikere <strong>og</strong> erhvervsledere i Arg<strong>en</strong>tina angiver økonomi<strong>en</strong> som årsag til mangl<strong>en</strong>de<br />
miljøinvesteringer, m<strong>en</strong> økonomi<strong>en</strong> har ikke altid været i recession. Da økonomi<strong>en</strong> var god i<br />
Arg<strong>en</strong>tina, blev der heller ikke investeret i miljøforbedringer. Det er et spørgsmål om traditioner,<br />
prioriteringer <strong>og</strong> holdninger. De danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina kommer fra et land, hvor der<br />
er fokus på f.eks. vandressourcer. Der er derfor pålagt store miljøafgifter som et incitam<strong>en</strong>t til at<br />
nedbringe forbruget. Dette h<strong>en</strong>syn til miljø afspejles i udvikling<strong>en</strong> af miljøv<strong>en</strong>lig teknol<strong>og</strong>i. Når<br />
virksomhed<strong>en</strong> åbner filialer i.e. <strong>datterselskaber</strong> i udlandet, medbringes d<strong>en</strong>ne teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong><br />
miljøsynet fra Danmark. I dette tilfælde opereres i Arg<strong>en</strong>tina, hvor der ikke er det samme fokus<br />
på vandressourcer som i Danmark, selvom der <strong>og</strong>så i Arg<strong>en</strong>tina efterhånd<strong>en</strong> er kraftige tegn på,<br />
at ressourc<strong>en</strong> er begyndt at blive knap. Det store vanddistributionsselskab Aguas Arg<strong>en</strong>tinas, der<br />
forsyner det meste af Stor-Bu<strong>en</strong>os Aires, er f.eks. ophørt med at h<strong>en</strong>te drikkevand fra<br />
undergrundsboringer på grund af forur<strong>en</strong>ing fra d<strong>en</strong> statslige losseplads, CEAMSE. I stedet<br />
bruges r<strong>en</strong>set vand fra flod<strong>en</strong>, La Plata, hvilket er dyrere, <strong>en</strong>d det ville have været at bevare r<strong>en</strong>e<br />
drikkevandsboringer. De miljømæssige spredninger fra de eksister<strong>en</strong>de virksomheder finder ikke<br />
80
7. Barrierer<br />
sted, fordi der ikke er et økonomisk incitam<strong>en</strong>t til at være miljøv<strong>en</strong>lig. Når miljøet prioriteres så<br />
lavt, som tilfældet er i Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> økonomi ikke er inddraget som <strong>en</strong> motivationsfaktor i<br />
forbindelse med reducering af forur<strong>en</strong>ing, vil der ikke ske <strong>en</strong> udvikling i h<strong>en</strong>synet til miljøet.<br />
81
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
8. Afslutning<br />
Dette kapitel afrunder specialet. Problemformulering<strong>en</strong> besvares på baggrund af de foregå<strong>en</strong>de<br />
kapitler.<br />
8.1 Konklusion<br />
Formålet med specialet er at bidrage med øget vid<strong>en</strong> om TNC’er <strong>og</strong> miljø <strong>og</strong> at nuancere billedet<br />
af TNC’ers miljømæssige <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i ulande. Undersøgels<strong>en</strong> tager udgangspunkt i et<br />
casestudie af tre danske virksomheder med produktion i Arg<strong>en</strong>tina. Problemformulering<strong>en</strong>s<br />
hovedspørgsmål: Hvordan påvirker danske <strong>datterselskaber</strong> <strong>miljøpraksis</strong> i Arg<strong>en</strong>tina? søges<br />
besvaret ud fra tre underspørgsmål om de danske virksomheders <strong>miljøpraksis</strong>, deres påvirkning<br />
af miljøh<strong>en</strong>synet i værtslandet <strong>og</strong> hvilke barrierer, der er for at opnå miljøforbedringer i<br />
Arg<strong>en</strong>tina.<br />
For at kunne besvare disse spørgsmål <strong>og</strong> forstå samm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong> mellem TNC’er <strong>og</strong> miljø, har<br />
det været nødv<strong>en</strong>digt at undersøge de forhold, danske TNC’er arbejder under, <strong>og</strong> de særlige<br />
forhold, der gør sig gæld<strong>en</strong>de i Arg<strong>en</strong>tina. En opgave der er løst ved feltarbejde i Arg<strong>en</strong>tina.<br />
De vigtigste t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser, der har vist sig at gælde på miljøområdet i Arg<strong>en</strong>tina er:<br />
Både TNC’er <strong>og</strong> store ind<strong>en</strong>landske virksomheder foretager miljøforbedringer, hvilket er<br />
et krav fra internationale eksportmarkeder.<br />
<strong>Danske</strong> TNC’er i Arg<strong>en</strong>tina følger landets miljøregler <strong>og</strong> har <strong>en</strong> <strong>miljøpraksis</strong>, der ligner<br />
d<strong>en</strong>, der b<strong>en</strong>yttes i Danmark.<br />
D<strong>en</strong> miljøspredning, der finder sted via TNC’er til lokale arg<strong>en</strong>tinske SME’er <strong>og</strong><br />
lokalsamfundet, er indirekte <strong>og</strong> sker på langt sigt.<br />
Der er <strong>en</strong> afsmitt<strong>en</strong>de miljøeffekt af tilstedeværels<strong>en</strong> af de tre danske TNC’ers<br />
<strong>datterselskaber</strong> på lokalt niveau, m<strong>en</strong> ikke på det arg<strong>en</strong>tinske samfund som sådan.<br />
SME’ers mangl<strong>en</strong>de miljøforbedringer, der på overflad<strong>en</strong> forårsages af økonomiske<br />
problemer, har i virkelighed<strong>en</strong> strukturmæssige <strong>og</strong> politiske årsager.<br />
De tre danske TNC'er i Arg<strong>en</strong>tina er etableret med h<strong>en</strong>blik på det arg<strong>en</strong>tinske hjemmemarked<br />
med udgangspunkt i adgang<strong>en</strong> til råvarer. Der er i alle tre tilfælde tale om parallelproduktion,<br />
idet de arg<strong>en</strong>tinske <strong>datterselskaber</strong> arbejder selvstændigt ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong> form for international<br />
arbejdsdeling med andre af koncernernes afdelinger. Produktion<strong>en</strong> foregår efter de danske<br />
moderselskabers forskrifter, <strong>og</strong> virksomhederne overholder arg<strong>en</strong>tinsk miljølovgivning. Dette<br />
sker i praksis ved at følge koncern<strong>en</strong>s globale standard, som er indrettet efter Danmarks <strong>og</strong> EU’s<br />
miljølovgivning. Her spiller h<strong>en</strong>synet til koncern<strong>en</strong>s r<strong>en</strong>ommé på hjemmemarkedet form<strong>en</strong>tlig <strong>en</strong><br />
afgør<strong>en</strong>de rolle, idet der ing<strong>en</strong> danske lovkrav er forbundet med produktion i ulande.<br />
De danske produktionsvirksomheder, der har <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> joint v<strong>en</strong>ture i Arg<strong>en</strong>tina,<br />
opfylder eller vil ind<strong>en</strong>for kort tid opfylde de krav, vi stiller til miljøet i Danmark via <strong>en</strong> str<strong>en</strong>g<br />
virksomhedsmiljøpolitik. En af de tre danske virksomheder er ISO 14.000 certificeret. Det drejer<br />
sig om Hartmann-PPM. Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina er ISO 9.000 certificeret, m<strong>en</strong> <strong>en</strong>dnu ikke ISO<br />
14.000 certificeret, hvilket virksomhed<strong>en</strong> understreger vil ske i 2005. D<strong>en</strong> s<strong>en</strong>est etablerede<br />
fabrik, AFISA, vil blive ISO 9.000 certificeret i oktober 2004.<br />
82
8. Afslutning<br />
D<strong>en</strong> virksomhed, der s<strong>en</strong>est har påbegyndt produktion i Arg<strong>en</strong>tina, er Arla, der åbnede sin<br />
nye, avancerede fabrik i 2002. I forbindelse med etablering<strong>en</strong> af AFISA blev der lavet <strong>en</strong><br />
undersøgelse for indvirkning<strong>en</strong> på miljøet. Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina holder til i <strong>en</strong> ældre fabrik <strong>og</strong><br />
fik foretaget et miljøpåvirkningsstudie i forbindelse med anlæggelse af et spildevandsanlæg.<br />
Hartmann har udviklet sit eget miljøledelsessystem for hele sin koncern, d<strong>en</strong> såkaldte STEPmodel.<br />
For øjeblikket er det arg<strong>en</strong>tinske joint v<strong>en</strong>ture, Hartmann-PPM, i <strong>en</strong> udviklingsfase efter<br />
overtagels<strong>en</strong> i 1998. Det vil på sigt komme på samme niveau som koncern<strong>en</strong>s øvrige<br />
virksomheder. Det forekommer, at desto s<strong>en</strong>ere TNC-etablering i Arg<strong>en</strong>tina desto mere<br />
avanceret teknol<strong>og</strong>i b<strong>en</strong>yttes på fabrikk<strong>en</strong>.<br />
De danske fabrikker forbedrer miljøet i Arg<strong>en</strong>tina. AFISA bruger et tidligere spildprodukt i<br />
sin produktion <strong>og</strong> begrænser dermed forur<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>. Hartmanns miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t synes at<br />
motivere nabovirksomhederne til at opføre r<strong>en</strong>sningsanlæg til deres spildevand. De danske<br />
virksomheder formidler deres miljøpolitik med forskellig indsats <strong>og</strong> kunne være mere aktive i<br />
deres formidling. En række aktører påvirkes af spill over fra de danske virksomheder, som i<br />
praksis fungerer som foregangsvirksomheder på miljøområdet. Effekt<strong>en</strong> af d<strong>en</strong>ne spill over kan<br />
vanskeligt bedømmes. D<strong>en</strong> reelle påvirkning af ansatte, besøg<strong>en</strong>de virksomheder <strong>og</strong> skolebørn,<br />
underleverandører, under<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører, konkurr<strong>en</strong>ter, kunder samt nabovirksomheder, der<br />
påvirkes af tidligere ansatte, der skifter arbejde, er vanskelig målbar.<br />
I lovgivning <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tlig administration er der <strong>en</strong> høj grad af dec<strong>en</strong>tralisering, der medvirker<br />
til, at der ikke sker <strong>en</strong> national afvejning af miljøspørgsmål. Derfor bliver det kortsigtede <strong>og</strong><br />
lokale interesser, der tilgodeses, fremfor miljøinvesteringer, der giver resultat på langt sigt.<br />
Økonomi prioriteres højest. Arg<strong>en</strong>tinere ønsker konkrete økonomiske resultater her <strong>og</strong> nu. Dette<br />
synes <strong>og</strong>så at afspejle sig i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige forvaltning.<br />
Korruption er et stort <strong>og</strong> udbredt problem. Korruption<strong>en</strong> er indbygget i det politiske system <strong>og</strong><br />
foregår som sådan ikke tilfældigt. De danske <strong>datterselskaber</strong> opfylder miljøkrav<strong>en</strong>e <strong>og</strong> har derfor<br />
aldrig b<strong>en</strong>ytttet sig af bestikkelse.<br />
K<strong>en</strong>dskab til <strong>og</strong> indførelse af moderne teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> h<strong>en</strong>syn til miljøet afhænger af personer,<br />
der er interesserede. Forhold<strong>en</strong>e i Arg<strong>en</strong>tina er for øjeblikket ikke modne til d<strong>en</strong>ne interesse.<br />
Dette hænger samm<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> aktuelle økonomiske situation, landet befinder sig i for<br />
øjeblikket, m<strong>en</strong> vigtigere er d<strong>og</strong> d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske m<strong>en</strong>talitet <strong>og</strong> kultur. Hurtig profit <strong>og</strong> afkast<br />
spiller <strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig rolle i arg<strong>en</strong>tinernes investeringer. Det kan derfor ikke undre, at det er<br />
ud<strong>en</strong>landske firmaer, som opererer på europæiske <strong>og</strong> nordamerikanske markeder, der står for<br />
indførels<strong>en</strong> af moderne teknol<strong>og</strong>i. Disse investeringer er langsigtede. Som følge heraf vil afkastet<br />
ikke være så stort <strong>og</strong> risiko<strong>en</strong> væs<strong>en</strong>tlig større <strong>en</strong>d for de kortsigtede afkast.<br />
Der er tegn på <strong>en</strong> begynd<strong>en</strong>de m<strong>en</strong>talitetsændring i visse dele af erhvervslivet <strong>og</strong> hos<br />
off<strong>en</strong>lige myndigheder. På baggrund heraf vil der på langt sigt måske kunne forv<strong>en</strong>tes <strong>en</strong> effekt<br />
på mikroniveau af d<strong>en</strong> danske tilstedeværelse. En påvirkning på makroniveau kan ikke forv<strong>en</strong>tes<br />
af bare tre virksomheder.<br />
Miljøtemaer har lav politisk <strong>og</strong> folkelig prioritet. Økonomi <strong>og</strong> indarbejdede tankesæt synes at<br />
være dominer<strong>en</strong>de blandt lokale virksomheder, som er præget af træghed i strukturforandringer.<br />
Det virker derfor ikke sandsynligt, at der skulle være g<strong>en</strong>erel reformvillighed; at reformere<br />
systemet over kort tid virker urealistisk.<br />
En industrialisering af Arg<strong>en</strong>tina på et højere niveau <strong>en</strong>d i dag med fortsættelse af de<br />
nuvær<strong>en</strong>de mangelfulde miljørutiner hos mange arg<strong>en</strong>tinske virksomheder vil resultere i <strong>en</strong><br />
miljøkatastrofe. Det er derfor vigtigt på et så tidligt tidspunkt som muligt at få synliggjort<br />
problemet <strong>og</strong> ændret praksis, så vej<strong>en</strong> kan banes for <strong>en</strong> bæredygtig udvikling.<br />
83
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
8.2 Diskussion af metode<br />
Min vurdering er, at metod<strong>en</strong> til dataindsamling har vist sig at indeholde flere fordele. Man får<br />
adgang til informationer, det ellers ville have været vanskeligt at komme til. Ved brug af<br />
forskellige informanter kan et bredt billede af problemerne tegnes.<br />
Det er d<strong>og</strong> <strong>en</strong> metode, der kræver omfatt<strong>en</strong>de ressourcer <strong>–</strong> både tidsmæssige <strong>og</strong> økonomiske.<br />
Metod<strong>en</strong> gør, at man har <strong>en</strong> høj grad af forudindtagethed i d<strong>en</strong> forstand, at forhåndsvid<strong>en</strong><br />
omkring problemerne ikke kan tilegnes, ind<strong>en</strong> process<strong>en</strong> sættes igang, m<strong>en</strong> må udvikles under<br />
forskningsforløbet. Det er således vanskeligt at planlægge <strong>og</strong> danne sig et overblik over lokale<br />
forhold <strong>og</strong> de forskellige aktører før ankomst. Det er ikke klart hvilke aktører <strong>og</strong> informanter, der<br />
kan sidde inde med informationer <strong>og</strong> vid<strong>en</strong> om emnet. Der foreligger derfor ved ankomst et stort<br />
researcharbejde, som det er nødv<strong>en</strong>digt at lave in situ.<br />
Adgang til statistisk materiale ville have kunnet give et bedre overblik over de informationer,<br />
der skulle indsamles, <strong>og</strong> jeg kunne have fået skærpet d<strong>en</strong> kvalitative dataindsamling. For at<br />
komp<strong>en</strong>sere for dette har det været nødv<strong>en</strong>digt at indlægge <strong>en</strong> lang researchperiode i Arg<strong>en</strong>tina. I<br />
forlængelse heraf er det vigtigt at understrege, at netværk er særlig vigtige i Arg<strong>en</strong>tina. Det var<br />
derfor afgør<strong>en</strong>de at komme i kontakt med folk. En proces, jeg påbegyndte tidligt efter ankomst.<br />
Arg<strong>en</strong>tinere er d<strong>og</strong> meget spontane, så det har ikke altid været lige let at planlægge interview <strong>og</strong><br />
få aftaler i stand på forhånd. Ofte er aftaler derimod kommet i stand samme dag, når blot<br />
kontakt<strong>en</strong> har været knyttet g<strong>en</strong>nem <strong>en</strong> fælles forbindelse.<br />
På baggrund af de erfaringer, casestudiet har givet mig, m<strong>en</strong>er jeg, der er <strong>en</strong>kelte ting, jeg<br />
kunne have gjort anderledes. Jeg undervurderede indsamling<strong>en</strong>s omfang, hvilket medførte at de<br />
sidste interview i det indre Arg<strong>en</strong>tina måtte udføres af <strong>en</strong> ekstern interviewer. Et arbejde, der<br />
blev vanskeliggjort både af spr<strong>og</strong> <strong>og</strong> fysisk afstand. Jeg undervurderede <strong>og</strong>så d<strong>en</strong> kulturelle<br />
kontekst, idet mine spr<strong>og</strong>lige forberedelser, i.e. aft<strong>en</strong>skolekursus i Danmark, ikke har været<br />
tilstrækkelige. Selvom spr<strong>og</strong>et i Arg<strong>en</strong>tina grundlægg<strong>en</strong>de ikke adskiller sig fra spr<strong>og</strong>et i<br />
Spani<strong>en</strong>, er der karakteristiske særpræg 11 , der gør det vanskeligt at kommunikere, hvis ikke man<br />
behersker spr<strong>og</strong>et. Det har derfor været nødv<strong>en</strong>digt at b<strong>en</strong>ytte lokale tolke i et større omfang <strong>en</strong>d<br />
påregnet hjemmefra. Et undervisningsforløb lokalt i Arg<strong>en</strong>tina, umiddelbart ind<strong>en</strong> feltarbejdet,<br />
bør derfor overvejes for projekter af lign<strong>en</strong>de karakter. Herved vil man kunne opnå <strong>en</strong> bedre<br />
spr<strong>og</strong>lig færdighed tilpasset lokale forhold.<br />
På de afgør<strong>en</strong>de punkter kan man d<strong>og</strong> sige at grounded theory-metod<strong>en</strong> har vist sig god. Jeg<br />
fik foretaget et tilstrækkeligt antal interview, så jeg til sidst begyndte at få overlapp<strong>en</strong>de<br />
besvarelser. Om det er <strong>en</strong> tilfældighed kan selvfølgelig diskuteres, da mange informanter blev<br />
kontaktet med snowballing-metod<strong>en</strong>. Der vil d<strong>og</strong> altid være usikkerheder forbundet med<br />
kvalitativ dataindsamling. Overordnet m<strong>en</strong>er jeg, at jeg g<strong>en</strong>nem de mange forskellige interview,<br />
de omfatt<strong>en</strong>de spørgsmål <strong>og</strong> d<strong>en</strong> store arbejdsproces har opnået et tilfredsstill<strong>en</strong>de resultat.<br />
8.3 Perspektivering<br />
Som beskrevet i indledning<strong>en</strong> er der idag over 60.000 TNC’er på verd<strong>en</strong>splan. Med d<strong>en</strong>ne store<br />
udbredelse <strong>og</strong> de globale udfordringer, i.e. klimadebatt<strong>en</strong>, stiller det øgede krav til TNC’er.<br />
TNC’er spiller definitivt <strong>en</strong> vigtig rolle <strong>–</strong> ikke bare for overførsel af teknol<strong>og</strong>i.<br />
11<br />
Det spr<strong>og</strong> der tales i Arg<strong>en</strong>tina har <strong>en</strong> karakteristisk intonation <strong>og</strong> <strong>en</strong>kelte grammatiske <strong>og</strong> udtalelsesmæssige<br />
særtræk i forhold til spr<strong>og</strong>et, der tales i Spani<strong>en</strong><br />
84
8. Afslutning<br />
Ønske om miljøh<strong>en</strong>syn<br />
På mange måder handler problemet ikke så meget om miljøv<strong>en</strong>lig produktion, m<strong>en</strong> snarere om<br />
måd<strong>en</strong>, velfærd fordeles på i verd<strong>en</strong>. Hvilket illustreres fint på det individuelle forbrugsniveau.<br />
Er der <strong>en</strong> eksternalitet eller meromkomstning ved produkter produceret under h<strong>en</strong>syn til miljøet,<br />
som er afgør<strong>en</strong>de for, hvem der kan købe produktet? D<strong>en</strong> individuelle forbruger i 3. verd<strong>en</strong>s<br />
lande er ikke interesseret i dyrere produkter, fremstillet efter miljøkriterier, som han ikke kan<br />
betale. Hvorfor producerer TNC’er så miljøv<strong>en</strong>ligt <strong>og</strong> til hvem?<br />
Der er <strong>en</strong> afledt effekt i d<strong>en</strong> måde TNC’ernes oprindelseslande foretager <strong>en</strong> miljømæssig<br />
regulering. I Danmark er der <strong>en</strong> høj grad af regulering, hvilket danner udgangspunkt for d<strong>en</strong><br />
måde danske TNC’er agerer på i andre lande. Hvis <strong>en</strong> dansk virksomhed forur<strong>en</strong>ede, <strong>og</strong> det kom<br />
til danske forbrugeres k<strong>en</strong>dskab, ville det form<strong>en</strong>tlig medføre protester. M<strong>en</strong> hvad hvis det havde<br />
været amerikanske, sydeuropæiske eller TNC’er fra ulande? I ulande er det ikke politiske<br />
dispositioner, der bestemmer, om et land disponerer <strong>en</strong> realøkonomisk politik, e.g. udvikling,<br />
vækst, velstand, social lighed, etc.<br />
TNC’er kan måske ikke ændre på forhold<strong>en</strong>e i uland<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> de kan gøre deres til at<br />
minimere forur<strong>en</strong>ing <strong>og</strong> miljøbelastning i eg<strong>en</strong> produktion <strong>og</strong> via deres forbindelser. Bare én<br />
virksomhed producerer miljøbevidst, har man opnået <strong>en</strong> kvantitativ miljøforbedring, <strong>og</strong> går et<br />
tilstrækkeligt antal virksomheder foran med et godt eksempel <strong>og</strong> yder deres til <strong>en</strong><br />
miljøforbedring, vil det gøre <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de forskel.<br />
Forsigtighedsprincippet versus velfærd<br />
Miljøforur<strong>en</strong>ing er grænseoverskrid<strong>en</strong>de <strong>og</strong> k<strong>en</strong>der ing<strong>en</strong> politiske grænser. Jord<strong>en</strong> er et lukket<br />
system, <strong>og</strong> omfanget af <strong>en</strong> effektiv miljøpolitik, e.g. r<strong>en</strong>t drikkevand, emissioner, immissioner, i<br />
d<strong>en</strong> 3. verd<strong>en</strong> k<strong>en</strong>des ikke. Eksempler fra Arg<strong>en</strong>tina viser, at de TNC’er, der opererer globalt, er<br />
<strong>en</strong> faktor i forhold til at påvirke det globale miljø, fordi der i <strong>en</strong> eller and<strong>en</strong> forstand er tale om et<br />
lukket kredsløb, m<strong>en</strong> ikke desto mindre kan man argum<strong>en</strong>tere for at økonomisk vækst i forhold<br />
til velstand <strong>og</strong> lighed vil kunne veje tungere <strong>en</strong>d miljømæssige konsekv<strong>en</strong>ser.<br />
M<strong>en</strong> er der overhovedet p<strong>en</strong>ge til miljø, når der tales velfærd? I d<strong>en</strong> s<strong>en</strong>ere tid har<br />
diskussionerne gået mellem tilhængere af forsigtighedsprincippet <strong>og</strong> fortalere for <strong>en</strong> økonomisk<br />
<strong>og</strong> statistisk tilgang til miljøet. Det synes at være et valg <strong>–</strong> et <strong>en</strong>t<strong>en</strong>-eller. Om det er vigtigere at<br />
opnå social lighed frem for globale miljøforbedringer. Skal der bruges økonomi på umiddelbare<br />
m<strong>en</strong>neskelige behov, e.g. r<strong>en</strong>t drikkevand, eller på klimatol<strong>og</strong>isk grundforskning? Dette er<br />
diskussion<strong>en</strong> om forsigtighedsprincippet!<br />
Det behøver d<strong>og</strong> ikke at forholde sig sådan. Tværtimod må man vægte de to argum<strong>en</strong>ter<br />
ligeligt, når det gælder TNC’er i ulande. Det er ikke dikotomisk <strong>–</strong> der behøver ikke nødv<strong>en</strong>digvis<br />
at være et modsætningsforhold mellem udvikling <strong>og</strong> social velfærd på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e side <strong>og</strong><br />
miljøh<strong>en</strong>syn på d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>. Det er ikke et spørgsmål om at diskutere udfra et velfærdsperspektiv,<br />
begge vægter lige, <strong>og</strong> de kan diskuteres samtidig. Et eksempel fra Danmark kan b<strong>en</strong>yttes. Til<br />
trods for at d<strong>en</strong> danske økonomi er baseret på olie <strong>og</strong> gas, investerer stat<strong>en</strong> i alternative<br />
<strong>en</strong>ergikilder. Vindmølleindustri<strong>en</strong> subsidieres med skattefritagelser <strong>og</strong> bidrager til<br />
<strong>en</strong>ergiforsyning, <strong>og</strong> der skabes dermed arbejdspladser.<br />
Kobling<strong>en</strong> mellem udvikling <strong>og</strong> forur<strong>en</strong>ing<br />
Man kan diskutere, om teknol<strong>og</strong>isk udvikling <strong>og</strong> vækst i velfærd i uland<strong>en</strong>e vil have <strong>en</strong> positiv<br />
effekt på det globale miljø. Forskning peger på, at udvikling <strong>og</strong> vækst i velfærd leder til fald<strong>en</strong>de<br />
befolkningstal, hvilket så burde lede til mindre forbrug <strong>og</strong> nedsat forur<strong>en</strong>ing. Det er d<strong>og</strong> et<br />
85
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
uomgængeligt faktum, at ilande på trods af deres mindre befolkninger er langt de største<br />
forbrugere af <strong>en</strong>ergi <strong>og</strong> står for langt d<strong>en</strong> største andel af d<strong>en</strong> globale CO2 emission. Hvis alle<br />
lande havde samme velfærdsniveau som USA eller Vesteuropa, ville d<strong>en</strong> globale emission vokse<br />
voldsomt. Således kan man hævde, at øget velfærd vil lede til mere global forur<strong>en</strong>ing.<br />
D<strong>en</strong>ne ræson tager d<strong>og</strong> ikke højde for det forhold, at TNC’er kan producere mere<br />
miljøbevidst, som dette speciale indikerer.<br />
”Closing the gap”<br />
TNC’er overfører ikke blot avanceret teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> har et pot<strong>en</strong>tiale til spredning af<br />
miljøforbedringer. TNC’er vil <strong>og</strong>så kunne medvirke til at reducere det teknol<strong>og</strong>iske forspring,<br />
som verd<strong>en</strong>s ilande har over for ulande. Dette vil på sigt gøre det muligt for mange ulande selv at<br />
udvikle sig til ilande. Pot<strong>en</strong>tialet hos TNC’er, i overførsel af teknol<strong>og</strong>i, kan derfor føre til stadigt<br />
bedre forhold for ulande. M<strong>en</strong> hvad vil der ske med et Kina eller Indi<strong>en</strong> i vækst? De høje<br />
oliepriser skyldes delvist, at d<strong>en</strong> kinesiske økonomi vokser, <strong>og</strong> at efterspørgsl<strong>en</strong> efter <strong>en</strong>ergi<br />
vokser markant. Hvordan vil <strong>en</strong> tilsvar<strong>en</strong>de udvikling <strong>og</strong> vækst i Afrika <strong>og</strong> Syd- <strong>og</strong><br />
Mellemamerika påvirke det globale økol<strong>og</strong>iske system i forhold til emissioner <strong>og</strong><br />
<strong>en</strong>ergistrømme, e.g. varetransport, <strong>en</strong>ergi- <strong>og</strong> fødevareforbrug, etc.? Selvom alle TNC’er<br />
producerede miljøv<strong>en</strong>ligt vil <strong>en</strong> øget produktion alt andet lige medføre et højere <strong>en</strong>ergiforbrug,<br />
hvilket vil føre til et højere CO2 udslip til atmosfær<strong>en</strong>. I lyset af klimadebatt<strong>en</strong> <strong>og</strong> Kyotoaftal<strong>en</strong><br />
er det ikke <strong>en</strong> win-win-situation.<br />
Vækst, udvikling <strong>og</strong> social lighed behøver ikke at være <strong>en</strong>sbetyd<strong>en</strong>de med øget emission <strong>og</strong><br />
ressourceforbrug. Derimod kunne man forestille sig <strong>en</strong> ansvarlig vækst ud<strong>en</strong> <strong>en</strong> voldsom øgning<br />
i ressourceforbrug, hvis TNC’er udviser <strong>en</strong> større miljøansvarlighed i anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> af ressourcer i<br />
ulande. Vækst <strong>og</strong> velfærd kan gå hånd i hånd med et mere ansvarligt <strong>og</strong> mådehold<strong>en</strong>t<br />
ressourceforbrug. Det er således <strong>en</strong> forsimpling at sætte økonomisk vækst i ulande lig øget<br />
global forur<strong>en</strong>ing.<br />
WTO<br />
Vækst<strong>en</strong> i mange ulandes økonomier hæmmes af <strong>en</strong> lang række toldmure, der skal beskytte<br />
industri <strong>og</strong> landbrug i ilande, <strong>og</strong> hvis funktion det er at begrænse import<strong>en</strong> af varer produceret<br />
billigere i ulande. Adgang til disse markeder er meget attraktiv <strong>og</strong> ville ud<strong>en</strong> tvivl kunne initiere<br />
udvikling i de ulande <strong>og</strong> blandt de industrier, der ville få mulighed for at komme ind på<br />
markeder i ilande. Indførelse af <strong>en</strong> række miljøkriterier i internationale handelsaftaler ville derfor<br />
være et meget effektivt middel til hurtigt at opnå bedre <strong>miljøpraksis</strong> <strong>–</strong> ikke kun blandt TNC’er,<br />
m<strong>en</strong> i alle industrier <strong>og</strong> landbrug, der er forbundet med eksport.<br />
Et internationalt redskab til miljøforbedringer kunne opnås g<strong>en</strong>nem WTO ved at indføre<br />
handelskriterier eller h<strong>en</strong>sigtserklæringer, der omhandlede ressourceforbrug. I WTO har man<br />
hidtil fokuseret på intellektuelle rettigheder, m<strong>en</strong> man kunne forestille sig at indføre<br />
miljøkriterier, der forpligter produc<strong>en</strong>ter til at begrænse ressourceforbruget mindst muligt ved at<br />
producere så miljømæssigt som muligt <strong>og</strong> samtidig forpligte medlemsland<strong>en</strong>e til ikke at foretage<br />
dumpning af eg<strong>en</strong> miljømæssig regulering i bestræbelserne på at tiltrække FDI. Således kan <strong>en</strong><br />
supranational organisation som WTO, hvis eksist<strong>en</strong>sberettigelse består i at fremme d<strong>en</strong> globale<br />
frihandel, koble sig op på de globale miljømæssige spørgsmål, der er forbundet med produktion<br />
af varer <strong>og</strong> ydelser. På d<strong>en</strong>ne måde kan miljø <strong>og</strong> vækst samm<strong>en</strong>kobles.<br />
86
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
Abbate, A. (2003). Interview. Juridisk konsul<strong>en</strong>t, SANCOR, Sunchales, Córdoba Provins.<br />
(26.3.2003)<br />
Abrahamson, U. (2004). Personlig kommunikation. Miljøkoordinator, Bæredygtig Udvikling,<br />
Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (4.12.2003)<br />
Acevedo, M.O. (2003). Interview. Laboratorieassist<strong>en</strong>t, Ecobland <strong>–</strong> Grupo Minetti, Malagueño,<br />
Córdoba Provins (28.3.2003)<br />
Ainstein, L. (1996). Bu<strong>en</strong>os Aires: A case of deep<strong>en</strong>ing social polarization. In: Gilbert, Alan<br />
(Ed.), (1996): The mega-city in Latin America. United Nations University Press, Tokyo.<br />
Aizpeolea, H. (2002). Polémica por la legalided del trabajo de los cartoneros. Clarín. (7.11.2002)<br />
Anderberg, S. (2003). Økol<strong>og</strong>isk modernisering af det ’globale’ erhvervsliv. In: Agergaard, J. &<br />
Winther, L. (Eds.), (2003). Ge<strong>og</strong>rafiernes globalisering: ge<strong>og</strong>rafi om globalisering, pp.<br />
185-206. Akademisk Forlag, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Anders<strong>en</strong>, H.H. (2003). Personlig kommunikation. Områdechef for Arg<strong>en</strong>tina, Arla Foods<br />
Ingredi<strong>en</strong>ts, Viby. (27.11.2003)<br />
Anders<strong>en</strong>, I. (1999). D<strong>en</strong> skinbarlige virkelighed: Om valg af samfundsvid<strong>en</strong>skabelige metoder.<br />
(1. udgave, 3. oplag). Samfundslitteratur, Frederiksberg.<br />
Anguita, J. (2002). Interview. Professor i ge<strong>og</strong>rafi, Universidad Nacional del Comahue,<br />
Neuquén, Neuquén Provins. (10.12.2002)<br />
Arla Foods (2001). Miljø: Politik <strong>og</strong> målsætninger. Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts, Viby<br />
(10.10.2003).<br />
Arla Foods (2002a). Arla Foods: En kort præs<strong>en</strong>tation 2002. Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts, Viby<br />
<br />
(10.10.2003)<br />
Arla Foods (2002b). Årsberetning 2001/02. Viby<br />
Arla Foods (2003). Porteña. Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts, Viby. (10.10.2003)<br />
Arla Foods (2003). Årsberetning 2002/03. Viby<br />
Arla Foods (u.å.a). A profile of: Arla Foods amba Danmark Protein. (Brochure).<br />
Arla Foods (u.å.b). A profile of: Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A. Porteña Plant. (Brochure).<br />
Arler, F. (Ed.), (2002). Humanøkol<strong>og</strong>i: Miljø, teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> samfund. Aalborg Universitetsforlag,<br />
Aalborg.<br />
Arselli, C.M. (2003). Interview. Departem<strong>en</strong>tschef, det Nationale Miljøsekretariat, Bu<strong>en</strong>os Aires.<br />
(10.4.2003)<br />
Auyero, J. & Moran, T.P. (2003). The Dynamics of Collective Viol<strong>en</strong>ce: Dessecting Food Riots<br />
in Contemporary Arg<strong>en</strong>tina. State University of New York, Stony Brook.<br />
Avellaneda, C. (2003). Interview. Miljøkonsul<strong>en</strong>t, Córdoba Miljøkontor, Córdoba. (27.3.2003)<br />
87
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Baldo, H.R. (2003). Interview. Osteproduc<strong>en</strong>t, Quesería Herbal Hnos., Porteña (Córdoba<br />
Provins). (26.3.2003)<br />
Bascur, N. (2003). Interview. Formand, FUNDAMA, Cipolletti, Rio Negro Provins. (2.9.2003)<br />
BBC (2003). Country Profile Arg<strong>en</strong>tina. BBC News World Edition. British Broadcasting<br />
Corporation, London. (12.11.2003)<br />
Beckerman, A. (2002). Personlig kommunikation. Bu<strong>en</strong>os Aires. (26.11.2002)<br />
B<strong>en</strong>dini, M.I. (2003). Interview. Professor (ge<strong>og</strong>rafi), Universidad Nacional del Comahue,<br />
Neuquén, Neuquén Provins. (12.10.2003)<br />
B<strong>en</strong>son, I. & Lloyd, J. (1983). New Technol<strong>og</strong>y and Industrial Change: The Impact of the<br />
Sci<strong>en</strong>tific-Technical Revolution on Labour and Industry. K<strong>og</strong>an Page, London.<br />
Bofferón, J. (2003). Interview. Produktionschef, Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina S.A.I.C., Quilmes,<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (3.4.2003)<br />
Brack, D., M. Grubb & C. Windram (2000). International Trade and Climate Change Policies.<br />
The Royal Institute of International Affairs, London.<br />
Brand, U., M. G<strong>en</strong>sler & S. Thimmel (1999). Arg<strong>en</strong>tini<strong>en</strong> & Uruguay: Länderkunde und<br />
Reisehandbuch für Kultur- und Naturreis<strong>en</strong>de. Peter Meyer Reiseführer, Frankfurt am<br />
Main.<br />
Breuning-Mads<strong>en</strong>, H. (2004). Personlig kommunikation. Professor, Ge<strong>og</strong>rafisk Institut,<br />
Køb<strong>en</strong>havns Universitet, Køb<strong>en</strong>havn. (12.5.2004)<br />
Buranello, M. (2003). Interview. Analytiker, Cervecería y Maltería Quilmes S.A.I.C., Quilmes,<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (9.4.2003)<br />
Cejas, R. & P. Gans (1998). Arg<strong>en</strong>tini<strong>en</strong> und der MERCOSUR: Wirtschaftliche und soziale<br />
Konsequ<strong>en</strong>z<strong>en</strong>. Ge<strong>og</strong>raphische Rundschau. Vol. 50:11, pp. 618-623.<br />
Cevasco, R.G. (2003). Interview. Afdelingschef, Ecobl<strong>en</strong>d <strong>–</strong> Grupo Minetti, Malagueño,<br />
Córdoba Provins (28.3.2003)<br />
Chong, J-R. (2002). Visiting professor takes on 'hypercorrupt' networks. Stanford Report, 4.<br />
february, 2002 (3.10.2003)<br />
Chr. Hans<strong>en</strong> (2002). Grønt regnskab 2001/02. Hørsholm.<br />
Chr. Hans<strong>en</strong> (2003a). Quilmes. Chr. Hans<strong>en</strong>, Hørsholm. (10.10.2003)<br />
Chr. Hans<strong>en</strong> (2003b). Årsrapport 2002/03. Hørsholm.<br />
Christ<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, H., C. Frederiks<strong>en</strong>, A. Niels<strong>en</strong>, H. Peders<strong>en</strong> (2002). Bytteklubber I Arg<strong>en</strong>tina. (2.<br />
modulprojekt). Internationale Udviklingsstudier, Roskilde Universitetsc<strong>en</strong>ter.<br />
Chudnovsky, D. & A. López (1999a). TNCs and the diffusion of <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tally fri<strong>en</strong>dly<br />
technol<strong>og</strong>ies to developing countries. Occational paper no. 9. Handelshøjskol<strong>en</strong> i<br />
Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Chudnovsky, D. & A. López (1999b). Improving the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal performance of TNC’er:<br />
Voluntary versus mandatory approches. Occational paper no. 10. Handelshøjskol<strong>en</strong> i<br />
Køb<strong>en</strong>havn.<br />
88
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
Chudnovsky, D. & A. López (2002). The literature on <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal practices of TNCs. In:<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (Ed.), (2002). Managing the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t across borders: A study of TNC<br />
selfregulation in Malaysia, China and India, pp. 41-59. Samfundslitteratur, Frederiksberg.<br />
CIA (2003). The world factbook: Arg<strong>en</strong>tina. C<strong>en</strong>tral Intellig<strong>en</strong>ce Ag<strong>en</strong>cy, Washington, D.C.,<br />
USA. (14.12.2003)<br />
Clarín (2002). Informe exclusivo: Los ejercitos de la noche. Clarín, Zona, pp. 2-5. (27.10.2002)<br />
Copes, J. (2003). Interview. Veterinær, lektor, La Plata Universitet, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins.<br />
(9.4.2003)<br />
Cowling, K. & R. Sugd<strong>en</strong> (1987). Market Exchange and the Concept of a Transnational<br />
Corporation: Analysing the Nature of the Firm. British Review of Economic Issues. Vol.<br />
9:20, pp. 57-68.<br />
CSR (2003). It simply works better! Campaign Report on European CSR Excell<strong>en</strong>ce 2002-2003.<br />
The European Business Campaign on Corporate Social Responsibility, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Danmarks Nationalbank (2001). Direkte investeringer, ultimo 2000. Danmarks Nationalbank,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (1.6.2004)<br />
Danmarks Nationalbank (2002). Direkte investeringer, ultimo 2001. Danmarks Nationalbank,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (1.6.2004)<br />
Danmarks Nationalbank (2003a). Finansiel statistik - nyt: Direkte investeringer, 2. kvartal 2003.<br />
Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Danmarks Nationalbank (2003b). H<strong>en</strong>t statistik - Database. Danmarks Nationalbank,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (30.10.2003)<br />
Danmarks Nationalbank (2003c). Ordforklaringer. Danmarks Nationalbank, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
(30.10.2003)<br />
<strong>Danske</strong> G<strong>en</strong>eralkonsulat (2002). <strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. Det Kgl. <strong>Danske</strong><br />
G<strong>en</strong>eralkonsulat, Bu<strong>en</strong>os Aires.<br />
De Jong, G.M. (2003). Interview. Professor i ge<strong>og</strong>rafi, Universidad Nacional del Comahue,<br />
Neuquén, Neuquén Provins. (11.11.2003)<br />
De la Balze, F.A.M. (1995). Remaking the Arg<strong>en</strong>tine Economy. Council on Foreign Relations,<br />
New York.<br />
Deina, R.L. (2003). Interview. Leder af det kommunale miljøkontor, Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
Provins. (4.4.2003)<br />
DI (2003). Globalt <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t: lokal handling. Dansk Industri, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Di Pace, M., S. Federovisky, J. Hardoy, P. Perelman, P. Gutman, B. Marchetti, J. Morello, P.<br />
Cichero, G. Gallopin, I. Gomez, M. Gross, A. Perez, M. Win<strong>og</strong>rad (1992). Sustainable<br />
developm<strong>en</strong>t in Arg<strong>en</strong>tina. Environm<strong>en</strong>t and Urbanization, 4:1, pp. 37-52.<br />
Dick<strong>en</strong>, P. (1992). Global Shift: The Internationalisation of Economic Activity. (2. ed.). Paul<br />
Chapman Publishing, London.<br />
89
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Dick<strong>en</strong>, P. (2003). Placing Firms: Grounding the Debate on the ‘Global’ Corporation. In: Peck,<br />
J. & H.W-C. Yeung (Eds.), (2003). Remaking the Global Economy: Economic-<br />
Ge<strong>og</strong>raphical Perspectives. SAGE, London.<br />
Diserio, R. (2003). Interview. Journalist, FM Galas, Cipolletti, Rio Negro Provins. (13.11.2003)<br />
DR (2002a). Arg<strong>en</strong>tina kørt fast. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks<br />
Radio, Køb<strong>en</strong>havn. <br />
(3.1.2002)<br />
DR (2002b). Arg<strong>en</strong>tina er trådt i betalingsstandsning. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong><br />
(Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (4.1.2002)<br />
DR (2002c). Det arg<strong>en</strong>tinske valutamarked åbner ig<strong>en</strong>. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong><br />
(Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (8.1.2002)<br />
DR (2002d). Arg<strong>en</strong>tinerne er utilfredse med Duhalde. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong><br />
(Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (28.1.2002)<br />
DR (2002e). Arg<strong>en</strong>tina. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (6.2.2002)<br />
DR (2002f). Arg<strong>en</strong>tinerne tvunget i knæ. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram).<br />
Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (22.2.2002)<br />
DR (2002g). Bold <strong>og</strong> politik. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (28.5.2002)<br />
DR (2002h). IMF beskyldes for afpresning af Arg<strong>en</strong>tina. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong><br />
(Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (26.6.2002)<br />
DR (2003a). Korruption bremser vækst. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram).<br />
Danmarks Radio, Køb<strong>en</strong>havn. (5.2.2003)<br />
DR (2003b). Retsopgør i Arg<strong>en</strong>tina. Ori<strong>en</strong>tering <strong>og</strong> Markedsplads<strong>en</strong> (Radiopr<strong>og</strong>ram). Danmarks<br />
Radio, Køb<strong>en</strong>havn. <br />
(13.8.2003)<br />
Dröge, S. & H. Trabold (2001). Umweltbez<strong>og</strong><strong>en</strong>e Verhalt<strong>en</strong>skodizes für ausländische<br />
Direktinvestition<strong>en</strong>: Pot<strong>en</strong>tiale und Gr<strong>en</strong>z<strong>en</strong>. Materiali<strong>en</strong> nr. 2. Deutsches Institut für<br />
Wirtschaftsforschung, Berlin.<br />
Dunning, J. (1994). Reevaluating the b<strong>en</strong>efits of foreign direct investm<strong>en</strong>t. Transnational<br />
Corporations. Vol. 3:1, pp. 23-51.<br />
Economist, The (2003). Who’d want this job? The Economist. (26.2.2003)<br />
Economist, The (2004a). Becoming a serious country. The Economist. (3.6.2004)<br />
Economist, The (2004b). A discussion with Michael Reid, Americas editor of The Economist.<br />
The Economist, London. (streamet interview). (3.6.2004)<br />
90
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
EEA (1995). Europe’s Environm<strong>en</strong>t: The Dobris Assessm<strong>en</strong>t. European Environm<strong>en</strong>t Ag<strong>en</strong>cy,<br />
Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Ehr<strong>en</strong>feld, J. & N. Gertler (1997). Industrial Ecol<strong>og</strong>y in Practise. Journal of Industrial Ecol<strong>og</strong>y.<br />
Vol. 1:1, pp. 67-79.<br />
Eriks<strong>en</strong>, J. & M.W. Hans<strong>en</strong> (1999). Environm<strong>en</strong>tal aspects of Danish direct investm<strong>en</strong>t:<br />
managing the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t in an op<strong>en</strong> economy. Occasional paper no. 2. Handelshøjskol<strong>en</strong><br />
i Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Felicia, M.C. (2003). Interview. Journalist, Dagbladet Perspectiva Sur, Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
Provins. (10.4.2003)<br />
Fernández, S. (2003). Interview. Kvalitetschef, Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina S.A.I.C., Quilmes,<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (3.4.2003)<br />
Flowerdew, R. & D. Martin (Eds.), (1997). Methods in Human Ge<strong>og</strong>raphy: A guide for stud<strong>en</strong>ts<br />
doing a research projects. Pearson Education Limited, Harlow, England.<br />
Flyvbjerg, B. (1994). Rationalitet <strong>og</strong> magt: Bind 1. Det konkretes vid<strong>en</strong>skab. (1. udgave, 5.<br />
oplag). Akademisk Forlag, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Frahm-Rasmuss<strong>en</strong>, J. (2001). Tango I dansk takt: Et studie af kulturforskelle i praksis i danske<br />
<strong>datterselskaber</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. (Specialeafhandling). Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Galizzi, J.D. (2003). Interview. Téc., lokalkoordinator, SANCOR, Sunchales, Córdoba Provins.<br />
(26.3.2003)<br />
Garnero, J. (2003). Interview. Doktor, laboratoriechef, La Piamontesa S.A., Brinkmann, Córdoba<br />
Provins. (27.3.2003)<br />
GCBA (2002). Las bolsas verdes. Gobierno de la ciudad de Bu<strong>en</strong>os Aires.<br />
<br />
(16.11.2002)<br />
Girardin, L.O. (2003). Interview. Leder af miljøpr<strong>og</strong>ram, Fundación Bariloche, Bu<strong>en</strong>os Aires.<br />
(10.4.2003)<br />
Guillén, M.F. (2001). The Limits of Converg<strong>en</strong>ce: Globalisation and Organizational Change in<br />
Arg<strong>en</strong>tina, South Korea, and Spain. Princeton University Press, Princeton, USA.<br />
Gyld<strong>en</strong>dal (2003). Gyld<strong>en</strong>dals leksikon: Arg<strong>en</strong>tina. Gyld<strong>en</strong>dal, Køb<strong>en</strong>havn. (15.9.2003)<br />
Hadlock, C.R. (1994). Multinational Corporations and the Transfer of Environm<strong>en</strong>tal<br />
Technol<strong>og</strong>y to Developing Countries. International Environm<strong>en</strong>tal Affairs. Vol. 6:2, pp.<br />
149-174.<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (1998). Transnational corporations in sustainable developm<strong>en</strong>t: An appraisal of<br />
the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal implications of foreign direct investm<strong>en</strong>t in less developed countries.<br />
Ph.D.serie 3.98. Samfundslitteratur, Frederiksberg.<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (2002a). Cross-border <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal managem<strong>en</strong>t in transnational corporations:<br />
An analytical framework. In: Hans<strong>en</strong>, M.W. (Ed.), (2002). Managing the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t<br />
across borders: A study of TNC selfregulation in Malaysia, China and India, pp. 60-82.<br />
Samfundslitteratur, Frederiksberg.<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (2002b). Managing the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t across borders: A survey of TNC<br />
selfregulation in Malaysia, China and India. Background paper to pres<strong>en</strong>tation made at the<br />
91
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
confer<strong>en</strong>ce: ‘Sustainable <strong>en</strong>terprice initiative to Executive and university professors’.<br />
Chulalongkorn, Thailand, May 2002.<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (2003a). Managing the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t across borders: a survey of <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal<br />
managem<strong>en</strong>t in transnational corporations in Asia. Transnational Corporations. Vol. 12:1,<br />
pp. 27-52.<br />
Hans<strong>en</strong>, M.W. (2003b). Personlig kommunikation. Lektor, Institut for interkulturel<br />
kommunikation <strong>og</strong> ledelse, Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn, Frederiksberg. (15.10.2003)<br />
Hartmann (1998a). Info, nr. 7. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (Personaleblad for Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann).<br />
Hartmann (1998b). Koncernmiljøredegørelse 1998. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby.<br />
Hartmann (1999). IFVs overtagelse af 15 pct. af aktierne i Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina S.R.L.<br />
Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. <br />
(26.1.2004)<br />
Hartmann (2000). Info, nr. 12. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (Personaleblad for Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann).<br />
Hartmann (2001a). Info, nr. 14. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (Personaleblad for Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann).<br />
Hartmann (2001b). Info, nr. 15. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (Personaleblad for Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann).<br />
Hartmann (2003a). Info, nr. 18. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (Personaleblad for Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann).<br />
Hartmann (2003b). Årsrapport 2002. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby.<br />
Hartmann (2003b). Delårsrapport for 1. kvartal 2003. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby.<br />
Hartmann (2004). Hartmann history. Brødr<strong>en</strong>e Hartmann, Lyngby. (19.01.2004).<br />
Hartmann-PPM (2004). Politica ambi<strong>en</strong>tal. Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina S.R.L., Cipolletti.<br />
(26.01.2004)<br />
Holk, K. (2004). Personlig kommunikation. Direktør (sid<strong>en</strong> 5.1.2004), Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts<br />
S.A., Porteña, Córdoba Provins. (30.8.2004)<br />
IFOP (2002). Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina customer satisfaction study final report. IFOP ASECOM<br />
Latin America, Bu<strong>en</strong>os Aires. (Intern virksomhedsundersøgelse).<br />
IFU (2000). Miljøstatus over investeringer i udviklingslande <strong>og</strong> østlande: Resumé af to<br />
landerapporter <strong>–</strong> Indi<strong>en</strong> <strong>og</strong> Pol<strong>en</strong>. Danmarks Internationale Investeringsfonde (IFU, IØ,<br />
MIØ), Køb<strong>en</strong>havn.<br />
IMF (2003a). World Economic Outlook Database. International Monetary Fond, Washington,<br />
DC, USA. <br />
(8.11.2003)<br />
IMF (2003b). The IMF and the Environm<strong>en</strong>t: A Factsheet. International Monetary Fond,<br />
Washington, DC, USA. <br />
(13.12.2003)<br />
92
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
INDEC (2003). Instituto Nacional de Estatística y C<strong>en</strong>sos de la República Arg<strong>en</strong>tina, Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires. (8.11.2003)<br />
ISO (2004a). ISO 9000 and ISO 14000: In brief. The International Organization for<br />
Standardization, G<strong>en</strong>eve. <br />
(16.5.2004)<br />
ISO (2004b). In the beginning. The International Organization for Standardization, G<strong>en</strong>eve.<br />
(16.5.2004)<br />
Jacobs<strong>en</strong>, A. (2003). Interview. Direktør, Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina S.A.I.C., Quilmes, Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires Provins. (3.4.2003)<br />
Jeter, J. (2003). For Arg<strong>en</strong>tines, a Sweet Resolve. Washington Post. (24.2.2003)<br />
Johannes<strong>en</strong>, J.D. (2003). Personlig kommunikation. Koncernmiljøchef, Koncernmiljøafdeling<strong>en</strong>,<br />
Arla Foods, Viby. (04.12.2003)<br />
Kardos, L.R. (2003). Interview. Konsul<strong>en</strong>t, Chr. Hans<strong>en</strong> Arg<strong>en</strong>tina S.A.I.C., Quilmes, Bu<strong>en</strong>os<br />
Aires Provins. (8.4.2003)<br />
Keeling, D.J. (1996). Bu<strong>en</strong>os Aires: Global Dreams, Local Crisis. John Wiley and Sons,<br />
Chichester.<br />
Keeling, D.J. (1997). Contemporary Arg<strong>en</strong>tina. Westwiew Press, Boulder.<br />
Kimerling, J. (2001). Corporate ethics in the era of globalisation: The promise and peril of<br />
international <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal standards. Journal of Agricultural and Environm<strong>en</strong>tal Ethics,<br />
14, pp. 425-455.<br />
Kirby, W. (2003). Interview. Formand, Fundación Luciérnaga, Neuquén, Neuquén Provins.<br />
(12.9.2003)<br />
Kolodner, E. (1994). Transnational corporations: impedim<strong>en</strong>ts or catalysts of social<br />
developm<strong>en</strong>t? Occational paper no. 5. World summit for social developm<strong>en</strong>t, UNRISD,<br />
G<strong>en</strong>eve.<br />
Kosacoff, B. (1997). Business Strategies and Industrial Adjustm<strong>en</strong>ts: The case Arg<strong>en</strong>tina.<br />
Occational paper no. 18. Departm<strong>en</strong>t of Intercultural Communication and Managem<strong>en</strong>t,<br />
Cop<strong>en</strong>hag<strong>en</strong> Business School.<br />
Krist<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, J.A., P.D. Lars<strong>en</strong>, K. Mikkels<strong>en</strong> & R. Hove (1999). Arg<strong>en</strong>tina: Eldorado?<br />
Specialeafhandling, Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn.<br />
KS (2001). Industrial Symbiosis: Exchange of resources. Kalundborgegn<strong>en</strong>s Symbiosec<strong>en</strong>ter,<br />
Kalundborg. (27.1.2002)<br />
Larsson, J. (2002). Pulver på Pampass<strong>en</strong>. Ind<strong>en</strong>for, nr. 6, pp. 6-7. (Personaleblad for Arla<br />
Foods).<br />
Leiva, O.C. (2003). Interview. Journalist, Dagbladet La Mañana del Sur, Cipolletti, Rio Negro<br />
Provins. (13.11.2003)<br />
Leonard, H.J. (1988). Pollution and the Struggle for the World Product: Multinational<br />
Corporations, Environm<strong>en</strong>t, and International Comparative Advantage. Cambridge<br />
University Press, Cambridge.<br />
Lewis, D.K. (2001). The History of Arg<strong>en</strong>tina. Gre<strong>en</strong>wood Press, Westport.<br />
93
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Lindegaard, K. (2002). Miljø, økonomi <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>isk udvikling. In: Arler, F. (Ed.), (2002).<br />
Humanøkol<strong>og</strong>i: Miljø, teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> samfund, pp. 91-112. Aalborg Universitetsforlag,<br />
Aalborg.<br />
Lindholm, M.R. (1994). Danmarks internationale konkurr<strong>en</strong>ceevne. In: Lindholm, M.R. (Ed.),<br />
(1994). Danmark I verd<strong>en</strong>søkonomi<strong>en</strong>, pp. 13-44. Samfundslitteratur, Frederiksberg.<br />
Macaño, H.R. (2003). Interview. Professor (kemi), Universidad Tecnológica Nacional (UTN),<br />
Córdoba, Córdoba Provins. (29.3.2003)<br />
Mandagarán, N. (2003). Interview. Veterinær, kontrollant, SENASA, La Plata, Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
Provins. (9.4.2003)<br />
Manrique, G.G. (2003a). Landmand, landbrugsbedrift<strong>en</strong> Don José, Porteña, Córdoba Provins.<br />
(25.3.2003)<br />
Manrique, O. (2003b). Tidligere formand for SANCOR, landmand, landbrugsbedrift<strong>en</strong> Don<br />
José, Porteña, Córdoba Provins. (25.3.2003)<br />
Manzi, F.A. (2003). Interview. Agronomiing<strong>en</strong>iør, lokalkoordinator, SANCOR, Brinkmann,<br />
Córdoba Provins. (26.3.2003)<br />
Marcheschi, L. (2003). Interview. Hygiejne-, sikkerheds- & miljøchef, Cryovac <strong>–</strong> Sealed Air<br />
Arg<strong>en</strong>tina S.A., Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (4.4.2003)<br />
McKe<strong>og</strong>h, R. & J.C. Herk<strong>en</strong>-Krauer (1988). Arg<strong>en</strong>tina to 1992: The search for solutions. Special<br />
Report no. 1102. The Economist Intellig<strong>en</strong>t Unit, London.<br />
Miall, H., O. Ramsbotham & T, Woodhouse (2001). Contemporary conflict resolution. Polity<br />
Press, Cambridge (Original 1999).<br />
Nardi, M.A. (2003). Personlig kommunikation. Lic<strong>en</strong>tiat, Ge<strong>og</strong>rafisk Institut, Universidad de<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires, Bu<strong>en</strong>os Aires. (27.3.2003)<br />
Nat<strong>en</strong>zon, C.E. (2003). Interview. Professor (ge<strong>og</strong>rafi), Ge<strong>og</strong>rafisk Institut, Universidad de<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires, Bu<strong>en</strong>os Aires. (12.9.2003)<br />
Niels<strong>en</strong>, E.H. & Remm<strong>en</strong>, A. (2002). R<strong>en</strong>ere teknol<strong>og</strong>i som miljøstrategi <strong>og</strong> virkemiddel. In:<br />
Arler, F. (Ed.), (2002). Humanøkol<strong>og</strong>i: Miljø, teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> samfund, pp. 115-138. Aalborg<br />
Universitetsforlag, Aalborg.<br />
N<strong>og</strong>ués, C.E. (2003). Interview. Formand, Fundación de Estudios Patagónicos, Neuquén,<br />
Neuquén Provins. (11.11.2003)<br />
Nordic Partnership. (2004). What is the Nordic Partnership? The Nordic Partnership,<br />
Køb<strong>en</strong>havn. (9.9.2004)<br />
OECD (2000). The OECD guidelines for multinational <strong>en</strong>terprises: Review 2000. Organisation<br />
for Economic Co-operation and Developm<strong>en</strong>t (OECD), Paris.<br />
O’Mara, R. (2003). Arg<strong>en</strong>tina's seeds of hope. The Christian Sci<strong>en</strong>ce Monitor, Boston.<br />
(5.3.2003)<br />
Ortega, R. (2003). Interview. Teknikker, kontrollant, Departam<strong>en</strong>to Provincial de Aguas,<br />
Cipolletti, Rio Negro Provins. (10.11.2003).<br />
94
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
Paaske Rasmuss<strong>en</strong>, B. (2003). Valutakris<strong>en</strong> i Arg<strong>en</strong>tina. (Hovedopgave). H.D.-studie i<br />
Finansiering, Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Pagliotti, H.A. (2003). Interview. Hygiejne-, sikkerheds- & miljøchef, Cervecería y Maltería<br />
Quilmes S.A.I.C., Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (9.4.2003)<br />
Pearson, C.S. (1988). Environm<strong>en</strong>tal Standards, Industrial Relocation, and Pollution Hav<strong>en</strong>s.<br />
Multinational Corporation, Environm<strong>en</strong>t and the Third World, pp. 113-128. World<br />
Resources Institute, Washington DC, USA.<br />
Peretti, D.A. (2003). Interview. Borgmester, Porteña, Córdoba Provins. (25.3.2003)<br />
Pérez, H.L. (2003). Interview. Personalechef, Acetatos Arg<strong>en</strong>tinos S.A., Quilmes, Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
Provins. (8.4.2003)<br />
Peters<strong>en</strong> Dam, Poul (2002). Personlig kommunikation. Tidligere dansk konsul, landmand, Tres<br />
Arroyos (2.12.2002)<br />
Porter, M.E. & C. Van Der Linde (1995a). Toward a New Conception of the Environm<strong>en</strong>t-<br />
Competitiv<strong>en</strong>ess Relationship. Journal of Economics Perspectives, 9:4, pp. 97-118.<br />
Porter, M.E. & C. Van Der Linde (1995b). Gre<strong>en</strong> and Competitive. Harvard Business Review,<br />
September Issue, pp. 120-134.<br />
Possetto, R.A. (2003). Interview. Journalist, Radio Universal FM 100.3 & TV Color, Brinkmann,<br />
Córdoba Provins. (25.3.2003)<br />
Purcell, S.K. (2003). Washington Cons<strong>en</strong>sus: Not Dead. Latin Business Chronicle, 1:1.<br />
(21.2.2003)<br />
Reboratti, C. (2002). Personlig kommunikation. Professor, Ge<strong>og</strong>rafisk Institut, Universidad de<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires, Bu<strong>en</strong>os Aires. (16.10.2002)<br />
Rho, O. (2003). Interview. Landmand, landbrugsbedrift<strong>en</strong> El Arbolito, Porteña, Córdoba<br />
Provins. (25.3.2003)<br />
Rohter, L. (2003a). Arg<strong>en</strong>tina Struggles to Meet Debt-Relief Terms. New York Times.<br />
(11.2.2003).<br />
Rohter, L. (2003b). Top Comic is the Hero of ‘Defrauded’ Arg<strong>en</strong>tines. New York Times.<br />
(19.2.2003).<br />
Rohter, L. (2003c). Signs of Economic Life in Arg<strong>en</strong>tina. New York Times. (25.2.2003).<br />
Rohter, L. (2003d). Once Secure: Arg<strong>en</strong>tines Now lack Food and Hope. New York Times.<br />
(2.3.2003).<br />
Romero, L.A. (2002). A History of Arg<strong>en</strong>tina in the Tw<strong>en</strong>tieth C<strong>en</strong>tury. The P<strong>en</strong>nsylvania State<br />
University Press, University Park, USA<br />
Romero, H.O. (2003). Interview. Miljøkonsul<strong>en</strong>t, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins Miljøkontor, La Plata,<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (7.4.2003)<br />
Rossotto, R. (2003). Interview. Kommunal afdelingsleder, Porteña, Córdoba Provins.<br />
(25.3.2003)<br />
Rusiñol, G. (2003). Interview. Miljøkonsul<strong>en</strong>t, Córdoba Miljøkontor, Córdoba. (27.3.2003)<br />
95
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Ruud, A. (1992). Does Norwegian industry have differ<strong>en</strong>t <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal considerations at home<br />
than in developing countries? Norsk Ge<strong>og</strong>rafisk Tidsskrift, vol. 46:4, pp. 183-191.<br />
Ruud, A. (2002). Transnational Corporations and Environm<strong>en</strong>tal Concerns in Less Developed<br />
Countries: Can cross border <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal managem<strong>en</strong>t systems achieve public policy<br />
goals? Report no. 2/02, Prosus, C<strong>en</strong>ter for Developm<strong>en</strong>t and the Environm<strong>en</strong>t,<br />
Universitetet i Oslo.<br />
Ryan, D. (2003). Interview. Underdirektør, Fundacíon Ambi<strong>en</strong>te y Resursos Naturales (FARN),<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires. (15.5.2003)<br />
Salto, J.R. (2003). Interview. Byrådsmedlem, tidligere borgmester, Cipolletti, Rio Negro<br />
Provins. (10.11.2003)<br />
Sanz, O.A. (2002). Personlig kommunikation. Laboratoriechef, Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina<br />
S.R.L., Cipolletti, Rio Negro Provins. (9.12.2002)<br />
Scandr<strong>og</strong>lio, A (2003). Interview. Lektor i kemi, Universidad Tecnológica Nacional (UTN),<br />
Avellaneda, Bu<strong>en</strong>os Aires Provins. (9.4.2003)<br />
Silva, G. (2003). Interview. Akademisk koordinator, Universidad Nacional del Comahue,<br />
Neuquén, Neuquén Provins. (30.10.2003)<br />
Silvera, M. (2002). Personlig kommunikation. Systemchef, Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina S.R.L.,<br />
Cipolletti, Rio Negro Provins. (5.12.2002)<br />
Silvera, M. (2003). Interview. Systemchef, Hartmann-PPM Arg<strong>en</strong>tina S.R.L., Cipolletti, Rio<br />
Negro Provins. (29.10.2003)<br />
Simons<strong>en</strong>, F. (2003). Interview. Direktør, Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A., Porteña, Córdoba<br />
Provins. (27.3.2003)<br />
Skov- <strong>og</strong> Naturstyrels<strong>en</strong> (2004). Ramsar-områder. Skov- <strong>og</strong> Naturstyrels<strong>en</strong>, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
(2.1.2004)<br />
Skovgaard, L.E. (2002). Ægge-aktie: Friske, dejlige æggebakker! - er det <strong>en</strong> god aktie?<br />
Berlingske Tid<strong>en</strong>de. (30.11.2002)<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, M.R. (2001). Arg<strong>en</strong>tinas Kriser. In: Kvartalsoversigt 4. kvartal 2001. Danmarks<br />
Nationalbank, Køb<strong>en</strong>havn.<br />
TI (2002). Transpar<strong>en</strong>cy International Corruption Perceptions Index 2002. Transpar<strong>en</strong>cy<br />
International Secretariat, Berlin. (22.9.2003)<br />
TI (2003a). Press release: Global Corruption Report 2003, Regional Highlights. Transpar<strong>en</strong>cy<br />
International Secretariat, Berlin. (22.9.2003)<br />
96
Refer<strong>en</strong>celiste<br />
TI (2003b). Global Corruption Report 2003. Transpar<strong>en</strong>cy International Secretariat, Berlin.<br />
(22.9.2003)<br />
TI (2003c). Press release: Transpar<strong>en</strong>cy International Global Corruption Barometer.<br />
Transpar<strong>en</strong>cy International Secretariat, Berlin. (22.9.2003)<br />
TI (2003d). Corruption Perceptions Index 2003. Transpar<strong>en</strong>cy International Secretariat, Berlin.<br />
(4.11.2003)<br />
Tobar, H. (2003). The Good Life Is No More for Arg<strong>en</strong>tina. Los Angeles Times. (18.2.2003)<br />
Tranberg, P. (2003). D<strong>en</strong> norske korruptionsjæger. Politik<strong>en</strong>. (11.5.2003)<br />
Tønnes<strong>en</strong>, A. (2003). Personlig kommunikation. Direktør, Global kvalitets- & miljøstyring, Chr.<br />
Hans<strong>en</strong> A/S, Avedøre. (8.12.2003)<br />
UBA (2002). Corrupción: Vivi<strong>en</strong>do con el <strong>en</strong>emigo. Encrucijades UBA, nr. 19, pp. 1-81.<br />
Ud<strong>en</strong>rigsministeriet (2004). Arg<strong>en</strong>tina. Ud<strong>en</strong>rigsministeriet, Køb<strong>en</strong>havn. (19.2.2004)<br />
Val<strong>en</strong>tine, G. (1997). Tell me about…: using interviews as a research methodol<strong>og</strong>y. In:<br />
Flowerdew, R. & D. Martin (Eds.), (1997). Methods in Human Ge<strong>og</strong>raphy: A guide for<br />
stud<strong>en</strong>ts doing a research projects, pp. 110-126. Pearson Education Limited, Harlow,<br />
England.<br />
Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong> (2003a). Environm<strong>en</strong>t. The World Bank Group, Washington, DC, USA.<br />
<br />
(13.12.2003)<br />
Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong> (2003b). Strategy At A Glance. The World Bank Group, Washington, DC, USA.<br />
(13.12.2003)<br />
Villarroya, A. (2003). Interview. Miljø- & sikkerhedschef, Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A., Porteña,<br />
Córdoba Provins. (24.4.2003)<br />
WBCSD (2004). About the WBCSD. World Business Council for Sustainable Developm<strong>en</strong>t,<br />
G<strong>en</strong>eve. (21.1.2004)<br />
Weiss, B. (2002). Arg<strong>en</strong>tina amok: Byttep<strong>en</strong>ge. Week<strong>en</strong>davis<strong>en</strong>. (1.11.2002)<br />
Wernly, S.A. (1998). Personlig kommunikation. Administrationsmedarbejder, Productos Pulpa<br />
Moldeada S.A.I.C., Cipolletti, Rio Negro Provins. (10.12.2002)<br />
Whittle, J., K. Shippey, E.G. Hinkelman, A. Woznick, J.L. Nolan & J. Rief (1998). Arg<strong>en</strong>tina<br />
Business: The Portable Encyclopedia For Doing Business With Arg<strong>en</strong>tina. (2. ed.). World<br />
Trade Press, San Rafael, USA.<br />
Winther, T.S. (2004). Personlig kommunikation. Projektleder, Bæredygtig Udvikling, Brødr<strong>en</strong>e<br />
Hartmann, Lyngby. (21.1.2004)<br />
Yin, R.K. (1994). Case Study Research: Design and Methods. (2. ed.). SAGE, London.<br />
97
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Zarsky, L. (1999). Hav<strong>en</strong>s, halos and spaghetti: Untangling the evid<strong>en</strong>ce about foreign direct<br />
investm<strong>en</strong>t and the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t. Background paper to pres<strong>en</strong>tation made at the OECD<br />
confer<strong>en</strong>ce: ‘Confer<strong>en</strong>ce on foreign direct investm<strong>en</strong>t and the <strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>t’. The Hague,<br />
Netherlands, January 1999.<br />
Zumel, J. (2003). Interview. Sekretær, Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts S.A., Porteña, Córdoba Provins.<br />
(24.3.2003)<br />
Öberg, A.G., J.N. Krist<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, J.A. Fyner & J. Frahm-Rasmuss<strong>en</strong> (1995). En r<strong>en</strong> fornøjelse? <strong>–</strong> <strong>en</strong><br />
undersøgelse af Kommunekemis målsætninger for deres joint-v<strong>en</strong>ture i Arg<strong>en</strong>tina. (3. års<br />
projekt). Handelshøjskol<strong>en</strong> i Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Øllgaard, H. (2003). Personlig kommunikation. Miljøkoordinator, Global kvalitets- &<br />
miljøstyring, Chr. Hans<strong>en</strong> A/S, Avedøre (udstationeret i Mahwah, USA). (4.12.2003)<br />
98
Bilag A<br />
Interviewguide<br />
Interviewguide til gruppe 1: Ansatte tilknyttet det danske datterselskab<br />
1. Præs<strong>en</strong>tation (interviewer)<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewer<br />
Præs<strong>en</strong>tation af projekt<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewets forløb<br />
Bilag A<br />
2. Præs<strong>en</strong>tation (informant)<br />
Vil De præs<strong>en</strong>tere Dem selv <strong>og</strong> fortælle om Deres funktion?<br />
Virksomhed<strong>en</strong>s baggrund; hvad producers <strong>og</strong> hvordan; hvornår blev<br />
virksomhed<strong>en</strong> grundlagt <strong>og</strong> af hvem; hvem ejer virksomhed<strong>en</strong> i dag?<br />
Hvorfor befinder virksomhed<strong>en</strong> sig i dette område (politiske eller<br />
økonomiske årsager; adgang til ressourcer e.g. arbejdskraft,<br />
råmaterialer eller <strong>en</strong>ergi; klynger eller faglige traditioner i<br />
området)?<br />
Indgår virksomhed<strong>en</strong> i samarbejde med f.eks. brancheorganisationer,<br />
industriråd, politiske partier, NGO’er, fagfor<strong>en</strong>inger?<br />
Markedsplacering <strong>og</strong> konkurr<strong>en</strong>ce? Fremtidsudsigter?<br />
3. Miljøpolitik<br />
Hvordan definerer virksomhed<strong>en</strong> miljøv<strong>en</strong>lig produktion?<br />
Har virksomhed<strong>en</strong> miljømæssige ambitioner med h<strong>en</strong>syn til<br />
grænseværdier <strong>og</strong> ressourceeffektivitet?<br />
Har virksomhed<strong>en</strong> <strong>en</strong> erklæret miljøpolitik? Hvis ja, er det et<br />
officielt <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tliggjort dokum<strong>en</strong>t? [Spørg efter et eksemplar]<br />
Hvordan er virksomhed<strong>en</strong>s forhold til innovation <strong>og</strong> brug af moderne<br />
teknol<strong>og</strong>i? Hvis der har fundet innovation sted, hvornår skete det<br />
<strong>og</strong> hvorfor?<br />
Har firmaet miljømæssige relationer til Danmark?<br />
Finder firmaet inspiration i det danske moderselskabs teknol<strong>og</strong>i<br />
eller miljømæssige standarder?<br />
Findes der <strong>en</strong> EIA for fabrikk<strong>en</strong>?<br />
4. Etablering <strong>og</strong> miljøforhold i værtslandet<br />
Hvordan forløb opstartprocess<strong>en</strong> (bureaukrati vs. miljø)?<br />
Hvilke instanser skulle ansøges mht. godk<strong>en</strong>delse af fabrik <strong>og</strong><br />
produktion? Var det besværligt?<br />
Gav arg<strong>en</strong>tinske myndigheder udtryk for interesse for virksomhed<strong>en</strong>s<br />
miljøpolitik eller -profil?<br />
Er der <strong>en</strong> miljølovgivning, der skal følges - <strong>og</strong> følges d<strong>en</strong><br />
(håndhævelse)? Betyder det n<strong>og</strong>et om virksomhed<strong>en</strong> er arg<strong>en</strong>tinsk<br />
eller ud<strong>en</strong>landsk?<br />
Følger nabovirksomhederne de gæld<strong>en</strong>de miljøregler? Hvis nej,<br />
hvordan kan det lade sig gøre - <strong>og</strong> hvorfor er de ikke<br />
miljøbevidste?<br />
99
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
5. Diskussion<br />
Påvirker det det omkringligg<strong>en</strong>de samfund, at der er <strong>en</strong> dansk<br />
virksomhed i området? uddyb?<br />
Tror De, der er forskel i måd<strong>en</strong>, hvorpå arg<strong>en</strong>tinskejede <strong>og</strong><br />
ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder behandler miljøet - <strong>og</strong> miljømæssige<br />
aspekter?<br />
Hvilke kriterier, anser De, skal være opfyldt, for at <strong>en</strong> virksomhed<br />
i Arg<strong>en</strong>tina i højere grad vil udvise miljømæssige h<strong>en</strong>syn?<br />
Tror De, miljøtank<strong>en</strong> vil opnå bred accept i det arg<strong>en</strong>tinske<br />
samfund? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Tror De, <strong>en</strong> virksomhed med miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, <strong>en</strong> miljøpolitik <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
udpræget grad af miljøh<strong>en</strong>syn ville kunne fungere som rollemodel for<br />
andre arg<strong>en</strong>tinske virksomheder? Hvis ja, kan De give et eksempel?<br />
Nævn f.eks. <strong>en</strong> virksomhed eller <strong>en</strong> situation?<br />
Vil De anbefale andre danske virksomheder at flytte produktion til<br />
Arg<strong>en</strong>tina? Hvorfor <strong>og</strong> ind<strong>en</strong>for hvilke områder?<br />
6. Suppler<strong>en</strong>de bemærkninger<br />
Har De lyst til at komm<strong>en</strong>tere eller supplere interviewet?<br />
100
Interviewguide til gruppe 2: Ansatte ved nabovirksomheder<br />
1. Præs<strong>en</strong>tation (interviewer)<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewer<br />
Præs<strong>en</strong>tation af projekt<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewets forløb<br />
Bilag A<br />
2. Præs<strong>en</strong>tation (informant)<br />
Vil De præs<strong>en</strong>tere Dem selv <strong>og</strong> fortælle om Deres funktion?<br />
Virksomhed<strong>en</strong>s baggrund; hvad producers <strong>og</strong> hvordan; hvornår blev<br />
virksomhed<strong>en</strong> grundlagt <strong>og</strong> af hvem; hvem ejer virksomhed<strong>en</strong> i dag?<br />
Hvorfor befinder virksomhed<strong>en</strong> sig i dette område (politiske eller<br />
økonomiske årsager; adgang til ressourcer e.g. arbejdskraft,<br />
råmaterialer eller <strong>en</strong>ergi; klynger eller faglige traditioner i<br />
området)?<br />
Indgår virksomhed<strong>en</strong> i samarbejde med f.eks. brancheorganisationer,<br />
industriråd, politiske partier, NGO’er, fagfor<strong>en</strong>inger?<br />
Markedsplacering <strong>og</strong> konkurr<strong>en</strong>ce? Fremtidsudsigter?<br />
3. Miljøpolitik<br />
Hvordan definerer virksomhed<strong>en</strong> miljøv<strong>en</strong>lig produktion?<br />
Har virksomhed<strong>en</strong> miljømæssige ambitioner med h<strong>en</strong>syn til<br />
grænseværdier <strong>og</strong> ressourceeffektivitet?<br />
Har virksomhed<strong>en</strong> <strong>en</strong> erklæret miljøpolitik? Hvis ja, er det et<br />
officielt <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tliggjort dokum<strong>en</strong>t? [Spørg efter et eksemplar]<br />
Hvordan er virksomhed<strong>en</strong>s forhold til innovation <strong>og</strong> brug af moderne<br />
teknol<strong>og</strong>i? Hvis der har fundet innovation sted, hvornår skete det<br />
<strong>og</strong> hvorfor?<br />
Findes der <strong>en</strong> EIA for fabrikk<strong>en</strong>?<br />
4. Miljøforhold i værtslandet<br />
Er der <strong>en</strong> miljølovgivning, der skal følges - <strong>og</strong> følges d<strong>en</strong><br />
(håndhævelse)? Betyder det n<strong>og</strong>et om virksomhed<strong>en</strong> er arg<strong>en</strong>tinsk<br />
eller ud<strong>en</strong>landsk?<br />
Følger nabovirksomhederne de gæld<strong>en</strong>de miljøregler? Hvis nej,<br />
hvordan kan det lade sig gøre - <strong>og</strong> hvorfor er de ikke<br />
miljøbevidste?<br />
101
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
5. Diskussion<br />
K<strong>en</strong>der d<strong>en</strong>ne virksomhed til d<strong>en</strong> danske virksomhed? Hvad har De hørt<br />
<strong>og</strong> hvordan blev det formidlet?<br />
Har De hørt tale om d<strong>en</strong> danske virksomheds miljøpolitik eller -<br />
profil?<br />
Påvirker det d<strong>en</strong>ne virksomhed, at der er <strong>en</strong> dansk virksomhed i<br />
området? Hvordan?<br />
Påvirker det det omkringligg<strong>en</strong>de samfund, at der er <strong>en</strong> dansk<br />
virksomhed i området? Hvordan?<br />
Tror De, der er forskel i måd<strong>en</strong>, hvorpå arg<strong>en</strong>tinskejede <strong>og</strong><br />
ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder behandler miljøet - <strong>og</strong> miljømæssige<br />
aspekter?<br />
Hvilke kriterier, anser De, skal være opfyldt, for at <strong>en</strong> virksomhed<br />
i Arg<strong>en</strong>tina i højere grad vil udvise miljømæssige h<strong>en</strong>syn?<br />
Tror De miljøtank<strong>en</strong> vil opnå bred accept i det arg<strong>en</strong>tinske samfund?<br />
Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Tror De, <strong>en</strong> virksomhed med miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, <strong>en</strong> miljøpolitik <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
udpræget grad af miljøh<strong>en</strong>syn ville kunne fungere som rollemodel for<br />
andre arg<strong>en</strong>tinske virksomheder? Hvis ja, kan De give et eksempel?<br />
Nævn f.eks. <strong>en</strong> virksomhed eller <strong>en</strong> situation?<br />
6. Suppler<strong>en</strong>de bemærkninger<br />
Har De lyst til at komm<strong>en</strong>tere eller supplere interviewet?<br />
102
Interviewguide til gruppe 3: Off<strong>en</strong>tlige myndigheder i.e. politikere <strong>og</strong> embedsmænd<br />
1. Præs<strong>en</strong>tation (interviewer)<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewer<br />
Præs<strong>en</strong>tation af projekt<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewets forløb<br />
2. Præs<strong>en</strong>tation (informant)<br />
Vil De præs<strong>en</strong>tere Dem selv <strong>og</strong> fortælle om Deres funktion?<br />
Bilag A<br />
3. Miljøpolitik<br />
Hvordan vil De definere miljøv<strong>en</strong>lig produktion?<br />
Har regering<strong>en</strong> <strong>en</strong> erklæret miljøpolitik (Bruger regering<strong>en</strong> f.eks.<br />
miljøhandlingsplaner eller planlægges <strong>en</strong> miljøindsats på and<strong>en</strong><br />
måde)?<br />
Hvis ja, hvordan udføres d<strong>en</strong> i praksis?<br />
Har kommun<strong>en</strong> <strong>en</strong> bestemmelse vedrør<strong>en</strong>de miljøet? Hvis ja, bedes De<br />
fortælle om d<strong>en</strong>. Hvornår blev d<strong>en</strong> vedtaget? [Spørgsmål til<br />
kommuner].<br />
Findes der miljølovgivning, som <strong>en</strong> virksomhed må følge, hvis d<strong>en</strong><br />
vil producere i området (dvs. her)? Er der forskel på lokalt,<br />
provins <strong>og</strong> nationalt niveau?<br />
Hvordan håndhæves d<strong>en</strong>?<br />
Hvorfor er De interesseret i, at <strong>en</strong> virksomhed skal følge<br />
miljølovgivning<strong>en</strong>?<br />
Er der folkelig opbakning omkring håndhævels<strong>en</strong> af<br />
miljølovgivning<strong>en</strong>?<br />
4. Miljøforhold i værtslandet<br />
Er der forskel på ud<strong>en</strong>landske <strong>og</strong> arg<strong>en</strong>tinske virksomheder i deres<br />
bestræbelser på at leve op til miljølovgivning<strong>en</strong>?<br />
Spiller virksomhed<strong>en</strong>s størrelse <strong>en</strong> rolle i <strong>en</strong> miljømæssig<br />
samm<strong>en</strong>hæng (f.eks. om der er tale om <strong>en</strong> lille, mellem eller stor<br />
virksomhed)? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Spiller virksomhed<strong>en</strong>s branche <strong>en</strong> rolle for <strong>miljøpraksis</strong>? Er der<br />
forskel på hvilk<strong>en</strong> sektor virksomhed<strong>en</strong> beskæftiger sig med<br />
(landbrug, industri, etc.)?<br />
hvis ja, hvordan håndteres d<strong>en</strong>ne forskel så mht. lovgivning <strong>og</strong><br />
håndhævelse?<br />
Vil De m<strong>en</strong>e, at Arg<strong>en</strong>tinske policymakers er specielt interesserede<br />
i ud<strong>en</strong>landske direkte investeringer, der omhandler miljø? V<strong>en</strong>ligst<br />
uddyb Deres svar?<br />
103
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
5. Diskussion<br />
Stilles der miljøkrav til ud<strong>en</strong>landske virksomheder <strong>og</strong> deres<br />
investeringer?<br />
Er der forskel i de miljøkrav, der stilles til lokale arg<strong>en</strong>tinske<br />
virksomheder <strong>og</strong> dem, der stilles til ud<strong>en</strong>landske virksomheder?<br />
Tror De, der er forskel i måd<strong>en</strong>, hvorpå arg<strong>en</strong>tinskejede <strong>og</strong><br />
ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder behandler miljøet - <strong>og</strong> miljømæssige<br />
aspekter?<br />
K<strong>en</strong>der De til d<strong>en</strong> danske virksomhed? Hvad har De hørt <strong>og</strong> hvordan<br />
blev det formidlet?<br />
Har De hørt tale om d<strong>en</strong> danske virksomheds miljøpolitik eller -<br />
profil?<br />
Påvirker det det omkringligg<strong>en</strong>de samfund, at der er <strong>en</strong> dansk<br />
virksomhed i området? Hvordan?<br />
Hvilke kriterier, anser De, skal være opfyldt, for at <strong>en</strong> virksomhed<br />
i Arg<strong>en</strong>tina i højere grad vil udvise miljømæssige h<strong>en</strong>syn?<br />
Tror De, miljøtank<strong>en</strong> vil opnå bred accept i det arg<strong>en</strong>tinske<br />
samfund? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Tror De, <strong>en</strong> virksomhed med miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, <strong>en</strong> miljøpolitik <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
udpræget grad af miljøh<strong>en</strong>syn ville kunne fungere som rollemodel for<br />
andre arg<strong>en</strong>tinske virksomheder? Hvis ja, kan De give et eksempel?<br />
Nævn f.eks. <strong>en</strong> virksomhed eller <strong>en</strong> situation?<br />
6. Suppler<strong>en</strong>de bemærkninger<br />
Har De lyst til at komm<strong>en</strong>tere eller supplere interviewet?<br />
104
Interviewguide til gruppe 4: NGO’er, medier & universiteter<br />
1. Præs<strong>en</strong>tation (interviewer)<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewer<br />
Præs<strong>en</strong>tation af projekt<br />
Præs<strong>en</strong>tation af interviewets forløb<br />
Bilag A<br />
2. Præs<strong>en</strong>tation (informant)<br />
Vil De præs<strong>en</strong>tere Dem selv <strong>og</strong> fortælle om Deres funktion?<br />
NGO’er:<br />
Organisation<strong>en</strong>s baggrund; hvornår blev organisation<strong>en</strong> grundlagt<br />
(hvilket år) <strong>og</strong> i hvilk<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>hæng?<br />
Hvad er organisation<strong>en</strong>s hovedformål?<br />
Hvilk<strong>en</strong> slags miljømæssige projekter beskæftiger organisation<strong>en</strong> sig<br />
med i dag?<br />
Medier:<br />
Hvor lang tid har De arbejdet som journalist med speciale i<br />
miljøforhold?<br />
Universiteter:<br />
Hvor lang tid har De forsket i miljøforhold?<br />
Hvad er hovedemnerne ind<strong>en</strong>for Deres forskningsfelt?<br />
Har disse emner altid været af interesse for Deres<br />
institution/universitet?<br />
Vil De kort opsummere de hovedresultater af Deres forskning, der<br />
kan være interessante i forbindelse med dette interview?<br />
3. Miljøpolitik<br />
Hvordan vil De definere miljøv<strong>en</strong>lig produktion?<br />
Findes der <strong>en</strong> miljølovgivning?<br />
Hvordan forholder det sig med håndhævels<strong>en</strong>?<br />
Stilles der miljøkrav til ud<strong>en</strong>landske virksomheder <strong>og</strong> deres<br />
investeringer?<br />
Er der forskel i de miljøkrav, der stilles til lokale arg<strong>en</strong>tinske<br />
virksomheder <strong>og</strong> dem der stilles til ud<strong>en</strong>landske virksomheder?<br />
Vil De m<strong>en</strong>e, at Arg<strong>en</strong>tinske policymakers er specielt interesserede<br />
i ud<strong>en</strong>landske direkte investeringer, der omhandler miljø? V<strong>en</strong>ligst<br />
uddyb Deres svar?<br />
4. Miljøforhold i værtslandet<br />
Hvilke emner er vigtige for befolkning<strong>en</strong> i d<strong>en</strong>ne region?<br />
M<strong>en</strong>er De, at de lokale/regionale medier beskæftiger sig med<br />
miljøemner, der er relevante for befolkning<strong>en</strong>?<br />
Medier:<br />
M<strong>en</strong>er De, at miljøforhold behandles af de lokale medier <strong>og</strong> sker det<br />
løb<strong>en</strong>de?<br />
Hvordan m<strong>en</strong>er De, at de regionale medier beskæftiger sig med<br />
miljøforhold? Hvordan forholder det sig med de nationale medier?<br />
105
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
5. Diskussion<br />
Tror De, der er forskel i måd<strong>en</strong>, hvorpå arg<strong>en</strong>tinskejede <strong>og</strong><br />
ud<strong>en</strong>landskejede virksomheder behandler miljøet - <strong>og</strong> miljømæssige<br />
aspekter?<br />
K<strong>en</strong>der De lokale arg<strong>en</strong>tinske virksomheder, der har <strong>en</strong> miljøpolitik?<br />
K<strong>en</strong>der De til danske virksomheder i Arg<strong>en</strong>tina? K<strong>en</strong>der de d<strong>en</strong> danske<br />
virksomhed her på egn<strong>en</strong>? Hvad har De hørt <strong>og</strong> hvordan blev det<br />
formidlet?<br />
Har De hørt tale om d<strong>en</strong> danske virksomheds miljøpolitik eller -<br />
profil?<br />
Har De hørt tale om, at der skulle være <strong>en</strong> bestemt skandinavisk<br />
tilgang til miljøspørgsmål? Hvis ja, hvad m<strong>en</strong>er De om d<strong>en</strong>ne<br />
tilgang?<br />
Påvirker det det omkringligg<strong>en</strong>de samfund, at der er <strong>en</strong> dansk<br />
virksomhed i området? Hvordan?<br />
Hvilke kriterier, anser De, skal være opfyldt, for at <strong>en</strong> virksomhed<br />
i Arg<strong>en</strong>tina i højere grad vil udvise miljømæssige h<strong>en</strong>syn?<br />
Tror De, miljøtank<strong>en</strong> vil opnå bred accept i det arg<strong>en</strong>tinske<br />
samfund? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Tror De, <strong>en</strong> virksomhed med miljø<strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t, <strong>en</strong> miljøpolitik <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
udpræget grad af miljøh<strong>en</strong>syn ville kunne fungere som rollemodel for<br />
andre arg<strong>en</strong>tinske virksomheder? Hvis ja, kan De give et eksempel?<br />
Nævn f.eks. <strong>en</strong> virksomhed eller <strong>en</strong> situation?<br />
6. Suppler<strong>en</strong>de bemærkninger<br />
Har De lyst til at komm<strong>en</strong>tere eller supplere interviewet?<br />
106
Spørgeskema<br />
Afkrydsningsskema til brug for kvantitativ analyse<br />
Respond<strong>en</strong>t:<br />
6. DANSKE VIRKSOMHEDERS INDFLYDELSE PÅ MILJØET I ARGENTINA<br />
6.1 M<strong>en</strong>er informant<strong>en</strong> at det betyder n<strong>og</strong>et om <strong>en</strong> virksomhed er arg<strong>en</strong>tinsk eller ud<strong>en</strong>landsk<br />
(ledet eller ejet) for d<strong>en</strong>s måde at behandle miljøet på?<br />
JA NEJ VED IKKE<br />
6.2 K<strong>en</strong>der informant<strong>en</strong> til arg<strong>en</strong>tinske virksomheder med <strong>en</strong> miljøpolitik?<br />
JA NEJ KUN FÅ<br />
6.4 M<strong>en</strong>er informant<strong>en</strong> at det danske/danske datterselskab(er) har <strong>en</strong> positiv indflydelse på<br />
arg<strong>en</strong>tinske virksomheder på miljøområdet?<br />
JA NEJ VED IKKE<br />
Bilag A<br />
6.3 Tror informant<strong>en</strong> på rollemodell<strong>en</strong> (foregangsvirksomhed på miljøområdet <strong>–</strong> eksemplets magt)?<br />
7. BARRIERER OG INCITAMENTER<br />
JA NEJ VED IKKE<br />
7.1 Hvad m<strong>en</strong>er informant<strong>en</strong> er årsag<strong>en</strong> til mangl<strong>en</strong>de miljøh<strong>en</strong>syn i Arg<strong>en</strong>tina <strong>–</strong> herunder<br />
miljøforbedringer i arg<strong>en</strong>tinske virksomheder?<br />
Mangel på bevidsthed (uddannelse) <strong>og</strong> motivation<br />
Økonomiske begrænsninger<br />
Kultur<br />
Mangl<strong>en</strong>de infrastruktur<br />
7.2 Hvilke initiativer m<strong>en</strong>er informant<strong>en</strong> kræves for at opnå miljøforbedringer i Arg<strong>en</strong>tina <strong>–</strong><br />
herunder i arg<strong>en</strong>tinske virksomheder?<br />
Mere uddannelse/oplysning/opdragelse (der fører til bevidsthed)<br />
Værtslandets pres for at få overholdt reglerne<br />
Flere ressourcer mht. tilsyn <strong>og</strong> kontrol<br />
Str<strong>en</strong>gere sanktionsmuligheder<br />
C<strong>en</strong>tralisering/konkretisering af lovgivningskrav;<br />
automatisering af kontrolprocedurer<br />
7.2.1 M<strong>en</strong>er informant<strong>en</strong> at der foregår <strong>en</strong> aktiv miljøindsats fra det off<strong>en</strong>tliges/myndighedernes<br />
side i Arg<strong>en</strong>tina?<br />
JA NEJ VED IKKE<br />
7.3 Tror informant<strong>en</strong> at miljøtank<strong>en</strong> vil vinde bred accept i det arg<strong>en</strong>tinske samfund?<br />
JA NEJ<br />
Mangl<strong>en</strong>de håndhævelse af lovgivning (kontrol <strong>og</strong> sanktioner)<br />
Mangl<strong>en</strong>de politisk prioritering (vilje / bevidsthed)<br />
Korruption<br />
Andet:<br />
Forbrugerpres<br />
Intern virksomhedspolitik<br />
Krav fra kunder / eksportmarkeder<br />
Pres fra private organisationer <strong>og</strong> medier<br />
Andet:<br />
107
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Bilag B<br />
Oversigt over dataindsamling<br />
Interview<br />
Informant Stilling Virksomhed Område Komm<strong>en</strong>tar<br />
Gruppe 1: Ansatte tilknyttet det danske datterselskab<br />
Jorge Bofferón Produktionschef Chr. Hans<strong>en</strong> Quilmes man/tmn<br />
Sandra Fernández Kvalitetschef Chr. Hans<strong>en</strong> Quilmes man/tmn<br />
Aage Jacobs<strong>en</strong> Direktør (dansk) Chr. Hans<strong>en</strong> Quilmes tmn; interview på dansk<br />
Luis Roberto Kardos Konsul<strong>en</strong>t Chr. Hans<strong>en</strong> Quilmes adp/tmn<br />
Marcelo Silvera Chef for miljø,<br />
sundhed,<br />
sikkerhed <strong>og</strong><br />
systemer<br />
Hartmann Cipolletti nr<br />
Finn Simons<strong>en</strong> Direktør (dansk) Arla Porteña tmn, interview på dansk<br />
Ana Villarroya Miljø- &<br />
sikkerhedschef<br />
Arla Porteña man/tmn<br />
Jorgelina Zumel Sekretær Arla Porteña tmn, interview på <strong>en</strong>gelsk<br />
Gruppe 2: Ansatte ved nabovirksomheder<br />
Marcelo Omar Acevedo Laboratorieassist<strong>en</strong>t<br />
Ecobland Malagueño man/tmn<br />
Héctor Rodolfo Baldo Osteproduc<strong>en</strong>t Quesería<br />
Herbal Hnos.<br />
Porteña man/tmn<br />
Claudio R. Bauer Produktchef Gora Quilmes adp/tmn<br />
Ricardo Gabriel Cevasco Afdelingschef Ecobl<strong>en</strong>d Malagueño man/tmn<br />
Jorge D. Galizzi & Lokalkoordinator SANCOR Sunchales man/tmn<br />
Alejandro Abbate hhv. juridisk<br />
konsul<strong>en</strong>t<br />
Jorge Garnero Laboratoriechef La Piamontesa Brinkmann man/tmn<br />
Orestes & Gerardo<br />
Gustavo Manrique<br />
Landmænd Est. Don Jose Porteña man/tmn<br />
Fabián A. Manzi Lokalkoordinator SANCOR Brinkmann man/tmn<br />
Luis Marcheschi Hygiejne-,<br />
sikkerheds- &<br />
miljøchef<br />
Cryovac Quilmes adp/tmn<br />
Hugo A. Pagliotti & Hygiejne-, Bryggeriet Quilmes adp/tmn<br />
Mariana Buranello sikkerheds- &<br />
miljøchef hhv.<br />
analytiker<br />
Quilmes<br />
Héctor Luis Pérez Personalechef Acetatos<br />
Arg<strong>en</strong>tinos<br />
Quilmes adp/tmn<br />
Oscar Rho Landmand Est. El<br />
Arbolito<br />
Porteña man/tmn<br />
108
Gruppe 3: Off<strong>en</strong>tlige myndigheder i.e. politikere <strong>og</strong> embedsmænd<br />
Carlos M. Arselli Departem<strong>en</strong>tschef Direccion<br />
National de<br />
Gestion<br />
Carolina Avellaneda &<br />
Guillermo Rusiñol<br />
Ricardo Luis Deina Leder af<br />
Ambi<strong>en</strong>tal<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires man/tmn<br />
Miljøkonsul<strong>en</strong>ter Ag<strong>en</strong>cia<br />
Córdoba<br />
Ambi<strong>en</strong>te<br />
Córdoba man/tmn<br />
Quilmes Quilmes adp/tmn, tilstede: L.R. Kardos<br />
miljøafdeling<strong>en</strong> Kommune<br />
SENASA La Plata adp/tmn, tilstede: J. Copes<br />
Bilag B<br />
Norberto Mandagarán Veterinær,<br />
kontrollant<br />
Daniel A. Peretti Borgmester Porteña byråd Porteña man/tmn<br />
Héctor Oscar Romero Miljøkonsul<strong>en</strong>t Bs.As. provins La Plata man/tmn, tilstede: L.R. Kardos<br />
Roberto Rossotto Assist<strong>en</strong>t Porteña byråd Porteña man/tmn<br />
Julio Rodolfo Salto Byrådsmedlem, Cipolletti Cipolletti nr<br />
tidl. borgmester byråd<br />
César Storti & Raúl Teknikere DPA,<br />
Cipolletti nr<br />
Ortega<br />
Cipolletti<br />
Gruppe 4: NGO’er, medier & universiteter<br />
Julio Anguita Professor i<br />
ge<strong>og</strong>rafi<br />
UNC Neuquén mm/tmn, interview i december 2002<br />
Noemí Bascur Formand Fundama Cipolletti man<br />
Mónica I. B<strong>en</strong>dini Professor i<br />
ge<strong>og</strong>rafi<br />
UNC Neuquén hc/tmn<br />
Julio Copes Veterinær, lektor La Plata<br />
Universitet<br />
La Plata adp/tmn, tilstede: N. Mandagarán<br />
Gerardo Mario de Jong Professor, leder af<br />
Ge<strong>og</strong>rafisk Afd.<br />
UNC Neuquén nr<br />
Rafael Diserio Journalist FM Galas Cipolletti nr<br />
María Cristina Felicia Journalist Dagbladet<br />
Perspectiva<br />
Sur<br />
Quilmes man/tmn<br />
Leonidas Osvaldo Leder af<br />
Fundación Bu<strong>en</strong>os Aires man/tmn<br />
Girardin<br />
miljøpr<strong>og</strong>ram Bariloche<br />
Walter Kirby Formand Fundación<br />
Luciérnaga<br />
Neuquén man, besvaret via e-mail<br />
Oscar Cares Leiva Journalist Dagbladet La<br />
Mañana del<br />
Sur<br />
Cipolletti nr<br />
Héctor Rub<strong>en</strong> Macaño Professor i kemi UTN Córdoba man/tmn<br />
Claudia E. Nat<strong>en</strong>zon Professor i<br />
ge<strong>og</strong>rafi<br />
UBA Bu<strong>en</strong>os Aires man<br />
Carlos Enrique N<strong>og</strong>ués Formand Fundación de<br />
Estudios<br />
Patagónicos<br />
Neuquén nr<br />
Raúl A. Possetto Journalist Radio<br />
Universal FM<br />
100.3/TV<br />
Color<br />
Brinkmann man/tmn<br />
Daniel Ryan Underdirektør FARN Bu<strong>en</strong>os Aires man, udfra notater<br />
Alejandro Scandr<strong>og</strong>lio Lektor UTN Avellaneda man/tmn<br />
Graciela Silva Akademisk<br />
koordinator<br />
UNC Neuquén nr<br />
Initialforkortelse for interviewer: tmn <strong>–</strong> forfatter<strong>en</strong>, man <strong>–</strong> María Andrea Nardi, adp <strong>–</strong> Alan Dam Pesalaccia, nr <strong>–</strong> Nora<br />
Rivera, mm <strong>–</strong> Marcos Mare, hc <strong>–</strong> Horacio Cavilli<br />
109
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Øvrig dataindsamling<br />
Type Virksomhed Komm<strong>en</strong>tar<br />
Virksomhedsbesøg Brødr<strong>en</strong>e Hartmann<br />
Tønder<br />
Besøg på det danske moderselskabs fabrik i Danmark, 7.10.2002<br />
Virksomhedsbesøg Arla Foods Ingredi<strong>en</strong>ts,<br />
Videbæk<br />
Besøg på det danske moderselskabs fabrik i Danmark, 8.10.2002<br />
Virksomhedsbesøg Brødr<strong>en</strong>e Hartmann- Præliminær undersøgelse af datterselskabets fabrik, feltnotater, 14<br />
PPM, Cipolletti<br />
dage i december 2002;<br />
Rundvisning <strong>og</strong> kort interview med Omar Ariel Sanz & Marcelo<br />
Silvera, feltnotater, 9.12.2002<br />
Interview Universidad Nacional del Kort indled<strong>en</strong>de interview med ge<strong>og</strong>rafiprofessorerne Gerardo<br />
Comahue, Neuquén Mario de Jong & Julio Anguita, feltnotater, 9.12.2002<br />
Virksomhedsbesøg Gold Juice S.A., Rundvisning <strong>og</strong> kort interview med laboratoriechef Consuelo<br />
Gral. Fernández Oro Cervera, feltnotater, 9.12.2002<br />
Virksomhedsbesøg Productos Pulpa Rundvisning <strong>og</strong> kort interview med Sergio A. Wernly, feltnotater,<br />
Moldeada S.A.I.C.,<br />
Cipolletti<br />
10.12.2002<br />
Interview DPA, Cipolletti Kort indled<strong>en</strong>de interview med ing<strong>en</strong>iør Raúl Ortega, 11.12.2002<br />
110
Bilag C<br />
Værtslandet Arg<strong>en</strong>tina<br />
Bilag C<br />
Ge<strong>og</strong>rafi<br />
República Arg<strong>en</strong>tina (Arg<strong>en</strong>tina) er beligg<strong>en</strong>de i det sydøstlige område af det sydamerikanske<br />
kontin<strong>en</strong>t ind<strong>en</strong> for koordinaterne 22°-55° sydlig bredde <strong>og</strong> 53°-73° vestlig længde. Landet<br />
grænser op til Chile i vest, Bolivia <strong>og</strong> Paraguay i nord <strong>og</strong> Uruguay i nordøst. Med sit areal på<br />
2.737.000 km 2 er Arg<strong>en</strong>tina det næststørste land på det sydamerikanske kontin<strong>en</strong>t efter Brasili<strong>en</strong>.<br />
Landet er <strong>en</strong> forbundsrepublik med 23 delstater, der hver har sin guvernør, sin regering <strong>og</strong> sit<br />
parlam<strong>en</strong>t. Bu<strong>en</strong>os Aires udgør føderation<strong>en</strong>s hovedstad <strong>og</strong> har dermed <strong>en</strong> særlig status.<br />
Landet har 38,7 mio. indbyggere (juli 2003, estimeret) (CIA, 2003). Heraf bor knap 40 pct.<br />
(1991) i Bu<strong>en</strong>os Aires, som dermed er verd<strong>en</strong>s 10. største byområde (Keeling, 1996). 97 pct. af<br />
befolkning<strong>en</strong> er af europæisk afstamning, af overvej<strong>en</strong>de itali<strong>en</strong>sk <strong>og</strong> spansk oprindelse. De<br />
største mindretal stammer fra Tyskland, Frankrig, Pol<strong>en</strong> <strong>og</strong> Rusland. Derudover er der mindretal<br />
fra Svejts, Østrig, England, Wales, Skotland, Skandinavi<strong>en</strong>, samt Østeuropa <strong>og</strong> Mellemøst<strong>en</strong>. I<br />
det sydlige af Bu<strong>en</strong>os Aires Provins findes <strong>en</strong> dansk koloni på omkring 40.000 efterkommere af<br />
danske immigranter. I forhold til andre latinamerikanske lande findes kun få indianere <strong>og</strong><br />
mestizer i Arg<strong>en</strong>tina. Det officielle spr<strong>og</strong> er spansk, <strong>og</strong> befolkning<strong>en</strong> fordeler sig med 92 pct.<br />
katolikker, 2 pct. protestanter, 2 pct. jøder <strong>og</strong> 4 pct. andre (Gyld<strong>en</strong>dal, 2003).<br />
Landet kan inddeles i fire naturge<strong>og</strong>rafiske regioner. (1) Andesbjerg<strong>en</strong>e i vest, der strækker<br />
sig fra nord til syd med bjergtind<strong>en</strong> Aconcagua (6960 m) som højeste punkt. (2) Sletteområderne<br />
Gran Chaco <strong>og</strong> Mesopotami<strong>en</strong> (landet mellem floderne Paraná <strong>og</strong> Uruguay) i nord <strong>og</strong> det<br />
nordøstlige område, der strækker sig ind over Paranáplateauet. (3) Sletteområdet Pampas vest <strong>og</strong><br />
sydvest for Bu<strong>en</strong>os Aires, <strong>og</strong> (4) det kuperede Patagoni<strong>en</strong> syd for Rio Colorado-flod<strong>en</strong>.<br />
Arg<strong>en</strong>tina er 3800 km langt <strong>og</strong> 1400 km på det bredeste sted. Mod nord ligger det på græns<strong>en</strong> til<br />
det tropiske bælte. Det subtropiske klima i nord afløses af tempereret klima i Patagoni<strong>en</strong> <strong>og</strong> af<br />
polarklima i Ildlandet, længst mod syd. Temperaturer fremgår af tabel c.1. Mest nedbør falder<br />
mod nord, 1500 mm årligt. Nedbør<strong>en</strong> aftager mod syd <strong>og</strong> mod vest. Omkring Bu<strong>en</strong>os Aires<br />
regner det i g<strong>en</strong>nemsnit 950 mm årligt (Gyld<strong>en</strong>dal, 2003). Da der ikke findes bjerge, der går i<br />
øst-vestlig retning, trænger de kolde sydvinde, Pamperos, uhindret mod nord. Dette forårsager<br />
kraftige storme <strong>og</strong> hurtige vejromslag med høje temperaturudsving <strong>og</strong> kraftige regnfald til følge<br />
(Brand, 1999).<br />
Tabel C.1 G<strong>en</strong>nemsnitlige middagstemperaturer i Arg<strong>en</strong>tina (Brand, 1999).<br />
By J F M A M J J A S O N D<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires 30 29 26 22 18 15 15 16 18 21 25 29<br />
Bariloche 21 21 18 14 10 6 5 8 10 11 16 18<br />
Calafate 19 18 17 12 7 4 3 5 9 11 16 17<br />
Córdoba 32 31 26 24 21 18 18 20 23 25 28 31<br />
Iguazú 32 31 28 25 24 20 23 24 26 27 29 31<br />
M<strong>en</strong>doza 30 30 27 23 18 12 14 16 20 22 27 30<br />
Mar del Plata 27 26 24 20 17 13 11 12 15 17 22 25<br />
Salta 31 31 29 25 22 18 16 17 20 24 25 30<br />
Ushuaia 15 14 13 9 5 3 2 3 7 10 12 14<br />
111
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
Arg<strong>en</strong>tina er et semi-industrialiseret land med <strong>en</strong> spredt produktionsbasis. De <strong>en</strong>kelte sektorer<br />
bidrager til BNP med følg<strong>en</strong>de fordeling: landbrugssektor<strong>en</strong> 7,3 pct., industrisektor<strong>en</strong> 35,5 pct.<br />
<strong>og</strong> servicesektor<strong>en</strong> 57,2 pct. (1996). Langt d<strong>en</strong> største del af arg<strong>en</strong>tinske virksomheder er<br />
SME’er, som har mindre <strong>en</strong>d 30 ansatte. Der findes meget få store virksomheder med mere <strong>en</strong>d<br />
500 ansatte. Ig<strong>en</strong>nem 1990’erne er mange TNC’er kommet til Arg<strong>en</strong>tina, især ind<strong>en</strong>for<br />
olieindustri, finans-, telekommunikation- <strong>og</strong> fødevareområdet. Industri<strong>en</strong> består af minedrift,<br />
bygningskonstruktion <strong>og</strong> fremstilling e.g. tekstilindustri, stålfremstilling <strong>og</strong> landets bilindustri,<br />
der er voks<strong>en</strong>de. M<strong>en</strong> industri<strong>en</strong>s samlede andel af BNP er sid<strong>en</strong> 1980 stagneret, m<strong>en</strong>s<br />
servicesektor<strong>en</strong>s er eskaleret. Landbrugssektor<strong>en</strong>s andel er derimod forblevet stabil <strong>og</strong> er vigtig<br />
for økonomi<strong>en</strong> (Whittle et el., 1998). I mange år var landet verd<strong>en</strong>s før<strong>en</strong>de eksportør af<br />
oksekød. Efter 1960 har planteavl<strong>en</strong> vundet frem. Pampas<strong>en</strong> er det vigtigste dyrkede område, <strong>og</strong><br />
hovedafgrøderne er sukkerrør, soja, hvede, majs <strong>og</strong> solsikkefrø. Vin dyrkes i det vestlige<br />
Arg<strong>en</strong>tina, <strong>og</strong> landet er verd<strong>en</strong>s femte største vinproduc<strong>en</strong>t. Kvægavl er stadig af betydning,<br />
kødkonserves samt forarbejdning af huder <strong>og</strong> skind ligeledes. Arg<strong>en</strong>tina er selvforsyn<strong>en</strong>de med<br />
naturgas <strong>og</strong> olie, som er landets vigtigste råstoffer. Vandkraft dækker ca. 40 pct. af elforsyning<strong>en</strong><br />
<strong>og</strong> atomkraft 9 pct. Vejnettet er vidt udbygget, m<strong>en</strong>s det tidligere ret tætte jernban<strong>en</strong>et, med<br />
Bu<strong>en</strong>os Aires som c<strong>en</strong>trum, er blevet indskrænket (Brand, 1999; Gyld<strong>en</strong>dal, 2003).<br />
Arg<strong>en</strong>tina eksporterer korn <strong>og</strong> foderstoffer til Danmark for <strong>en</strong> årlig værdi af 2.100 mio. kroner<br />
(2001). Danmarks eksport til Arg<strong>en</strong>tina faldt fra 650 mio. kroner i 2001 til 224 mio. kroner i<br />
2002, m<strong>en</strong> forv<strong>en</strong>tes i 2003 at udgøre 400 mio. kroner (Ud<strong>en</strong>rigsministeriet, 2004).<br />
Arg<strong>en</strong>tinas økonomisk-politiske historie<br />
Arg<strong>en</strong>tina var i begyndels<strong>en</strong> af det 20. århundrede <strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>s 15 rigeste nationer <strong>og</strong> havde på<br />
dette tidspunkt flere lighedspunkter med Danmark. Begge lande havde omtr<strong>en</strong>t det samme<br />
indtægtsniveau, <strong>og</strong> begge økonomier var baseret på eksport af landbrugsprodukter (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>,<br />
2001).<br />
1913 markerer et v<strong>en</strong>depunkt for vækst<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske økonomi. På dette tidspunkt<br />
udgjorde Arg<strong>en</strong>tinas BNP pr. indbygger 80 pct. af g<strong>en</strong>nemsnittet for 16 nuvær<strong>en</strong>de OECD-lande.<br />
1. verd<strong>en</strong>skrigs udbrud satte midlertidig <strong>en</strong> stopper for d<strong>en</strong> indbring<strong>en</strong>de eksport af<br />
landbrugsprodukter (fortrinsvis uld, hvede, majs <strong>og</strong> oksekød) til de krigsfør<strong>en</strong>de lande i Europa.<br />
Efter 1. verd<strong>en</strong>skrigs afslutning fortsatte eksport<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> nåede ikke det tidligere niveau.<br />
Arg<strong>en</strong>tinas, på dette tidspunkt åbne, økonomi havde to følsomme variable. (1) afhængighed af<br />
udvikling<strong>en</strong> i verd<strong>en</strong>smarkedspriserne på de forholdsvis få landbrugsvarer, landet eksporterede,<br />
jf. udvikling<strong>en</strong> i bytteforholdet <strong>og</strong> (2) afhængighed af ud<strong>en</strong>landske kapitaltilførsler på grund af<br />
begrænset ind<strong>en</strong>landsk opsparing. Disse to eksterne forhold samt <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de protektionisme i<br />
d<strong>en</strong> vestlige verd<strong>en</strong> dannede baggrund for <strong>en</strong> begynd<strong>en</strong>de recession allerede i 1928 <strong>–</strong> før Wall<br />
Street-krakket i oktober 1929 (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001). Efter <strong>en</strong> gyld<strong>en</strong> periode fra 1880 med næst<strong>en</strong> 50<br />
års velstand, fulgte nu 60 års økonomisk <strong>og</strong> politisk ustabilitet (Keeling, 1996). Landet blev<br />
bragt ud af depression<strong>en</strong> i 1933-34, da priserne på landbrugsvarer steg, <strong>og</strong> bytteforholdet som<br />
følge af tørke i USA, Canada <strong>og</strong> Australi<strong>en</strong> bedredes. I kølvandet på depression<strong>en</strong> opstod <strong>en</strong><br />
politisk ustabilitet, der banede vej<strong>en</strong> for militærets magtovertagelse i september 1930. Skift<strong>en</strong>de<br />
militære <strong>og</strong> civile regeringer ledede landet indtil 1989, hvor <strong>en</strong> civil regering afløste <strong>en</strong> and<strong>en</strong><br />
civil regering 12 (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001).<br />
12 Se <strong>en</strong>dvidere Guillén (2001) pp. 34-43 <strong>og</strong> Economist (2004a; 2004b)<br />
112
Bilag C<br />
Økonomi<strong>en</strong>s struktur ændrede sig i 1930’erne som følge af d<strong>en</strong> netop overståede dybe<br />
depression. På grund af mindre international samhandel mistede landbrugssektor<strong>en</strong> betydning,<br />
<strong>og</strong> eksport<strong>en</strong> gik tilbage. I kombination med lavere vækst <strong>og</strong> indkomster førte det til et lavere<br />
investeringsniveau. I d<strong>en</strong>ne periode afløstes frihandel af bilaterale handelsaftaler på verd<strong>en</strong>splan.<br />
I Arg<strong>en</strong>tina gav det sig udtryk i <strong>en</strong> større statslig interv<strong>en</strong>tion, der afløste laissez-faire på det<br />
økonomisk-politiske område. Grobund<strong>en</strong> blev hermed lagt for <strong>en</strong> protektionistisk økonomisk<br />
politik (importsubstitution). På det p<strong>en</strong>gepolitiske område skete der i 1931 et brud med det<br />
hidtidige system, der var baseret på guldfodssystemet, i.e. sedlers indløselighed mod guld, <strong>og</strong> i<br />
1935 overt<strong>og</strong> stat<strong>en</strong> alle d<strong>en</strong> uregulerede banksektors dårlige lån fra 1920’erne <strong>og</strong> 1930’erne. Det<br />
blev finansieret via monetær finansiering <strong>og</strong> dannede baggrund for s<strong>en</strong>ere perioders ekstreme <strong>og</strong><br />
inflationsskab<strong>en</strong>de p<strong>en</strong>gepolitik. Med depression<strong>en</strong> igangsattes <strong>en</strong> proces, der på 20 år ændrede<br />
d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske økonomi fra <strong>en</strong> meget åb<strong>en</strong> til <strong>en</strong> meget lukket økonomi. Eksport<strong>en</strong>s andel af<br />
BNP faldt således fra 24 pct. i 1925-29 <strong>og</strong> 19 pct. i 1935-39 til 7 pct. i 1950-54. Så s<strong>en</strong>t som i<br />
2001 udgjorde eksport<strong>en</strong> ikke mere <strong>en</strong>d ca. 11 pct. (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001).<br />
Ved 2. verd<strong>en</strong>skrigs udbrud mistede Arg<strong>en</strong>tina atter sine afsætningsmuligheder på de<br />
europæiske markeder. Det førte ikke kun til krise i landbrugserhvervet, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så til store<br />
spændinger i d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolkning, som stod splittet i sine sympatier mellem de allierede<br />
<strong>og</strong> aksemagterne. Det <strong>en</strong>dte med <strong>en</strong> militær magtovertagelse i 1943 ledet af g<strong>en</strong>eral Juan Péron<br />
(Romero, 2002). Peróns popularitetsbase var at finde blandt arbejderne i byerne, som ville drage<br />
fordel af <strong>en</strong> industrialisering. For at tilgodese d<strong>en</strong> ind<strong>en</strong>landske industri forstærkedes d<strong>en</strong><br />
importsubstitutionsstrategi, der var påbegyndt i 1930’erne. Der blev indført <strong>en</strong> valuta- <strong>og</strong><br />
importkontrol, alt im<strong>en</strong>s eksportsektor<strong>en</strong> blev negligeret. En uig<strong>en</strong>nemtænkt <strong>og</strong> dårlig<br />
implem<strong>en</strong>teret strategi, idet industrialisering forudsætter valutaindtægter til import af nødv<strong>en</strong>dige<br />
varer e.g. maskiner. Landbrugssektor<strong>en</strong> døjede ligeledes med at skaffe sig importerede<br />
produktionsfaktorer e.g. traktorer <strong>og</strong> kunstgødning, samtidig med at stat<strong>en</strong>s forskning i<br />
forbedringer af landbrugsproduktion<strong>en</strong> blev nedprioriteret. To c<strong>en</strong>trale problemer i d<strong>en</strong> valgte<br />
strategi er misallokering af de investerede ressourcer <strong>og</strong> et mangl<strong>en</strong>de incitam<strong>en</strong>t for de<br />
beskyttede virksomheder til at effektivisere produktion<strong>en</strong> (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001).<br />
Efter 10 år med importsubstitution stod det klart, at strategi<strong>en</strong> havde fejlet. I 1952 efter et<br />
tørkeår måtte Arg<strong>en</strong>tina importere hvede (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001). Péron blev afsat året efter (Romero,<br />
2002), <strong>og</strong> der blev ig<strong>en</strong> lagt mere vægt på landbrugs- <strong>og</strong> eksportsektorerne. M<strong>en</strong> de indbyggede<br />
forvridninger i de relative priser forsvandt ikke <strong>og</strong> der var fortsat magtfulde interesser involveret<br />
i industri<strong>en</strong> e.g. repræs<strong>en</strong>tanter fra militæret <strong>og</strong> peronistpartiet (McKe<strong>og</strong>h & Herk<strong>en</strong>-Krauer,<br />
1988). Private <strong>og</strong> off<strong>en</strong>tlige beslutninger vedrør<strong>en</strong>de 1960’ernes <strong>og</strong> 1970’ernes langsigtede<br />
investeringer blev foretaget på baggrund af to alvorlige fejlantagelser. For det første fortsatte <strong>og</strong><br />
udbyggede man d<strong>en</strong> beskyttede hjemmeindustri med baggrund i industriimportsubstitution. For<br />
det andet var man overbevist om tro<strong>en</strong> på et evigt ekspander<strong>en</strong>de indre marked i Arg<strong>en</strong>tina, både<br />
i fysisk volum<strong>en</strong> <strong>og</strong> i købekraft. Dette til trods for at forudsætningerne havde ændret sig.<br />
Fødselstallet var faldet betragteligt, hvilket medførte, at d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske befolkningstilvækst var<br />
d<strong>en</strong> laveste i Sydamerika i slutning<strong>en</strong> af 1970’erne. Derudover var immigration fra Europa, et af<br />
d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske guldalders karakteristiske træk, på dette tidspunkt næst<strong>en</strong> aftaget helt <strong>og</strong> i stedet<br />
erstattet med immigration fra nabolande, hovedsageligt fra Bolivia <strong>og</strong> Paraguay, s<strong>en</strong>ere fra<br />
Uruguay <strong>og</strong> Chile. Dette indvirkede både kvantitativt <strong>og</strong> kvalitativt på arbejdsstyrk<strong>en</strong>, som hidtil<br />
var blevet påvirket stærkt af middelklass<strong>en</strong> med baggrund i d<strong>en</strong> europæiske indvandring. De nye<br />
immigranter øgede udbuddet af billig arbejdskraft <strong>og</strong> forøgede d<strong>en</strong> del af befolkning<strong>en</strong>, der holdt<br />
til i udkant<strong>en</strong> af urbane c<strong>en</strong>tre, m<strong>en</strong> de havde kun ringe indvirkning på d<strong>en</strong> samlede efterspørgsel<br />
113
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
(McKe<strong>og</strong>h & Herk<strong>en</strong>-Krauer, 1988). Alligevel opnåede d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske økonomi g<strong>en</strong>nem<br />
1960’erne <strong>en</strong> ganske god vækst, fortrinsvis som følge af ekspansion i bil-, stål- <strong>og</strong> d<strong>en</strong><br />
petrokemiske industri, samt i <strong>en</strong>ergisektor<strong>en</strong>. Frem til 1976 var industri<strong>en</strong> begunstiget af høje<br />
statssubsidier, der skulle sikre <strong>en</strong> hurtig vækst. D<strong>en</strong> toppede samme år, hvor<br />
fremstillingsindustri<strong>en</strong>s andel af BNP var 33 pct. Arg<strong>en</strong>tina formåede frem til 1970’erne at opnå<br />
<strong>en</strong> årlig vækst i BNP på 2,2 pct. pr. indbygger (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001). M<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>lignet med d<strong>en</strong><br />
øvrige verd<strong>en</strong> formåede landet derefter ikke, på trods af mange naturressourcer, at opretholde sin<br />
globale position i udvikling<strong>en</strong> af sin økonomi, sin velfærd <strong>og</strong> sit miljø. Vækst<strong>en</strong> i BNP pr.<br />
indbygger har været nul i period<strong>en</strong> fra slutning<strong>en</strong> af 1960’erne til begyndels<strong>en</strong> af 1990’erne<br />
samm<strong>en</strong>lignet med <strong>en</strong> global vækstrate på 2,4 pct.. I det samme tidsrum har øvre<br />
middelindkomstlande multipliceret d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>nemsnitlige nationale velstand med <strong>en</strong> faktor 3.<br />
Omregnet til velstandsforøgelse pr. indbygger svarer det til <strong>en</strong> faktor 1,7. Til samm<strong>en</strong>ligning<br />
voksede Arg<strong>en</strong>tinas nationale velstand kun med 40 pct. <strong>og</strong> velstand pr. indbygger forblev<br />
uændret (Di Pace et al., 1992).<br />
Fra 1973 til 1989 har landet befundet sig i stadige økonomiske kriser <strong>og</strong> haft negativ vækst i<br />
BNP. Typisk for økonomi<strong>en</strong> helt tilbage fra slutning<strong>en</strong> af 1940’erne er de såkaldte stop-gokonjunkturcykler.<br />
Det betegner, hvordan et opsving hurtigt forplanter sig til et underskud på<br />
handels- <strong>og</strong> betalingsbalanc<strong>en</strong>, som til slut resulterer i valutakrise <strong>og</strong> recession. 1970’erne var<br />
præget af økonomisk <strong>og</strong> politisk ustabilitet. Efter <strong>en</strong> særlig kraftig cyklus i midt<strong>en</strong> af 1970’erne<br />
overt<strong>og</strong> militæret magt<strong>en</strong> i 1976, hvilket indledte det, der er blevet k<strong>en</strong>dt som d<strong>en</strong> beskidte krig,<br />
der strakte sig fra 1976-1983. D<strong>en</strong> militære junta sl<strong>og</strong> ned på <strong>en</strong>hver pot<strong>en</strong>tiel politisk fare. Det<br />
var ikke kun de såkaldte subversive, i.e. samfundsomvælt<strong>en</strong>de eller revolutionære, der forsvandt,<br />
m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så mange <strong>en</strong>gagerede <strong>og</strong> aktive indbyggere, der udgjorde <strong>en</strong> trussel for militærdiktaturet<br />
(Lewis, 2001; Peters<strong>en</strong> Dam, pk, 2002). Militærregimet gjorde <strong>en</strong>deligt op med<br />
importsubstitutionsstrategi<strong>en</strong> ved liberalisering af priser, ud<strong>en</strong>rigshandel <strong>og</strong> kapitalbevægelser.<br />
Banksektor<strong>en</strong> blev dereguleret, <strong>og</strong> underskuddet blev bragt ned fra 15,6 pct. af BNP i 1975 til 5<br />
pct. af BNP i 1977. Med et valutaarrangem<strong>en</strong>t indført i 1979 blev inflation<strong>en</strong> bragt ned til under<br />
100 pct. i begyndels<strong>en</strong> af 1980’erne. Dette var d<strong>og</strong> stadigvæk højere <strong>en</strong>d arrangem<strong>en</strong>tets løb<strong>en</strong>de<br />
devaluering af valuta<strong>en</strong>, hvilket medførte <strong>en</strong> forringet konkurr<strong>en</strong>ceevne. Til sidst mistede<br />
arrangem<strong>en</strong>tet sin troværdighed, <strong>og</strong> <strong>en</strong> massiv kapitalflugt satte ind. Store lån blev optaget i<br />
udlandet for at opretholde ordning<strong>en</strong>. I 1981 måtte valuta<strong>en</strong> devalueres hele tre gange med hhv.<br />
10, 10 <strong>og</strong> 20 pct. med store realøkonomiske problemer til følge. Inflationsrat<strong>en</strong> steg ig<strong>en</strong> til <strong>en</strong><br />
trecifret størrelse, budgetunderskuddet i pct. af BNP til <strong>en</strong> tocifret. M<strong>en</strong>s d<strong>en</strong> eksterne gæld var<br />
på 20 pct. i 1977, var d<strong>en</strong> steget til 60 pct. i 1982. Nederlaget til Storbritanni<strong>en</strong> efter<br />
Falklandskrig<strong>en</strong> i 1982 tvang militæret til at opgive magt<strong>en</strong> til fordel for et civilt styre.<br />
Demokratisk valgte regeringer forsøgte herefter, d<strong>og</strong> ud<strong>en</strong> held, at rette op på økonomi<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
styre de off<strong>en</strong>tlige finanser med to stabiliseringsplaner. Samm<strong>en</strong>bruddet af d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> plan,<br />
kaldet Primavera-plan<strong>en</strong>, førte til hyperinflation i 1989-90 (figur c.1). Dette var kulmination<strong>en</strong><br />
på 1970’ernes <strong>og</strong> 1980’ernes fejlslagne økonomiske politik (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001).<br />
Arg<strong>en</strong>tinas nyere historie<br />
Opgøret med importsubstitutionsstrategi<strong>en</strong> i 1976 påbegyndte <strong>en</strong> udvikling, der radikalt<br />
forandrede landet. Arg<strong>en</strong>tina er idag et helt andet land <strong>og</strong> på mange måder et mere moderne land,<br />
<strong>en</strong>d før d<strong>en</strong>ne udvikling blev igangsat. Afslutning<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> kolde krig, g<strong>en</strong>nemgrib<strong>en</strong>de<br />
økonomisk omstrukturering, hurtig teknol<strong>og</strong>isk udvikling, det neoliberale ideol<strong>og</strong>iske hegemoni<br />
114
Bilag C<br />
<strong>og</strong> globalisering er alle elem<strong>en</strong>ter i d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske udvikling, som samtidig afspejler d<strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>erelle udvikling i rest<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong> (Romero, 2002).<br />
Carlos M<strong>en</strong>em fra peronistpartiet blev i 1989 valgt til præsid<strong>en</strong>t. De vigtigste begiv<strong>en</strong>heder<br />
fra dette tidspunkt fremgår af figur c.3. Midt i hans første embedsperiode, i 1991, g<strong>en</strong>nemførtes<br />
et disinflationspr<strong>og</strong>ram, hvor et såkaldt curr<strong>en</strong>cy board bandt d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske peso (ARS) til US<br />
dollar<strong>en</strong> i forholdet 1:1 (fastkurspolitik) (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001; DR, 2002a; DR, 2002c). For<br />
forretningsfolk havde det tre umiddelbare fordele: stabilitet, der formindskede usikkerhed på<br />
markedet, <strong>en</strong> øget efterspørgsel <strong>og</strong> <strong>en</strong>delig d<strong>en</strong> såkaldte wealth-effekt, rigdomseffekt<strong>en</strong><br />
(Kosacoff, 1997). På kort tid blev inflation<strong>en</strong> stort set elimineret (figur c.1). Der blev <strong>og</strong>så<br />
påbegyndt andre reformer, <strong>og</strong> det lykkedes at minimere budgetunderskuddet kraftigt frem til<br />
1993. D<strong>og</strong> fremkom forbedring<strong>en</strong> ikke som konsekv<strong>en</strong>s af <strong>en</strong> reformering af de off<strong>en</strong>tlige<br />
finanser, m<strong>en</strong> i stedet via privatiseringsgevinster <strong>og</strong> et fald<strong>en</strong>de internationalt r<strong>en</strong>t<strong>en</strong>iveau, der<br />
lempede Arg<strong>en</strong>tinas gældsbyrde (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001; DR, 2002a; Jeter, 2003).<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Pct.<br />
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000<br />
Inflation<br />
Figur C.1 Udvikling i inflation i pct. for Arg<strong>en</strong>tina (Paaske Rasmuss<strong>en</strong>, 2003).<br />
Reformerne bidr<strong>og</strong> til at åbne økonomi<strong>en</strong>, <strong>og</strong> d<strong>en</strong> opnåede prisstabilitet, skabt ved optagelse af<br />
<strong>en</strong>orme ud<strong>en</strong>landske, højtforr<strong>en</strong>tede lån, ved salg af statsejede industrier <strong>og</strong> på grund af<br />
investeringer, var <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de ny faktor (Tobar, 2003). Udlandsgæld<strong>en</strong>, etableret i 1977,<br />
voksede støt g<strong>en</strong>nem 1980’erne <strong>og</strong> 1990’erne. Ifølge Romero (2002) er det klart for <strong>en</strong>hver i dag,<br />
at gæld<strong>en</strong> aldrig vil blive tilbagebetalt. Arg<strong>en</strong>tina er et afhængigt land, som må føje sine<br />
kreditorer. Alternativet er insolv<strong>en</strong>s <strong>og</strong> pariastatus (DR, 2002b).<br />
De indførte reformer førte til stabilitet <strong>og</strong> <strong>en</strong> pæn økonomisk vækst i period<strong>en</strong> 1991-94 (tabel<br />
c.2); m<strong>en</strong> samtidig forstærkedes <strong>en</strong> udvikling h<strong>en</strong> imod <strong>en</strong> afmontering af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske<br />
velfærdsstat <strong>og</strong> <strong>en</strong> systematisk nedbrydning af landets institutioner. En udvikling der allerede var<br />
igangsat år forind<strong>en</strong> (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001; Romero, 2002). Et c<strong>en</strong>tralt elem<strong>en</strong>t heri er d<strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de<br />
arbejdsløshed, som synes at være <strong>en</strong> indbygget strukturel faktor i d<strong>en</strong> nye arg<strong>en</strong>tinske økonomi<br />
(Romero, 2002; Tobar, 2003) (figur c.2). Tal fra Arg<strong>en</strong>tinas statistiske institut, INDEC (2003),<br />
viste <strong>en</strong> arbejdsløshed på 21,5 pct. i maj 2002. Medregnes ufrivilligt underbeskæftigede er tallet<br />
27,4 pct. af d<strong>en</strong> arbejd<strong>en</strong>de del af befolkning<strong>en</strong>. Flere kilder påpeger, at mere <strong>en</strong>d 60 pct. af<br />
befolkning<strong>en</strong> i dag lever i fattigdom defineret ud fra <strong>en</strong> indtægt på 1.622 kroner pr. måned for <strong>en</strong><br />
familie på to voksne <strong>og</strong> to børn. Dette er knap <strong>en</strong> fordobling af fattige i forhold til 2001. Næst<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> fjerdedel kategoriseres som indig<strong>en</strong>te (fattige, træng<strong>en</strong>de), hvilket betyder, at <strong>en</strong> familie på<br />
115
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
fire må overleve for 737 kroner pr. måned (INDEC, 2003; Rohter, 2003d, Ud<strong>en</strong>rigsministeriet,<br />
2004). Udvikling<strong>en</strong> i Stor-Bu<strong>en</strong>os Aires fremgår af figur c.2.<br />
Tabel C.2 Makroøkonomiske indikatorer i nyere tid (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001).<br />
Pct.<br />
60,0<br />
50,0<br />
40,0<br />
30,0<br />
20,0<br />
10,0<br />
0,0<br />
116<br />
maj-88<br />
Pct. 1989 1994 2000<br />
Real BNP-vækst -6,2 5,8 -0,5<br />
Inflation 4.928,6 3,9 -0,7<br />
Betalingsbalanc<strong>en</strong>s løb<strong>en</strong>de poster (pct. af BNP) -1,8 -3,7 -3,2<br />
D<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige sektors budgetbalance (pct. af BNP) -21,8 -2,3 -3,6<br />
Arbejdsløshed (pct. af arbejdsstyrk<strong>en</strong>) 7,1 12,2 14,7<br />
maj-89<br />
Fattigdom (Stor-Bs.As.) Arbejdsløshed (Stor-Bs.As.)<br />
Arbejdsløshed (gns.) Arbejdsløshed inkl. ufrivillig underbeskæftigelse (gns.)<br />
maj-90<br />
maj-91<br />
maj-92<br />
maj-93<br />
maj-94<br />
maj-95<br />
Figur C.2 Udvikling<strong>en</strong> i fattigdom <strong>og</strong> arbejdsløshed i Stor-Bu<strong>en</strong>os Aires, 1988-2003 <strong>og</strong> Arbejdsløshed i<br />
urbane regioner 13 , 1990-2003 (Eg<strong>en</strong> tilvirkning efter INDEC, 2003).<br />
Som følge af de stabile forhold v<strong>en</strong>dte de ud<strong>en</strong>landske kapitaltilførsler tilbage, hvilket ig<strong>en</strong><br />
øgede kreditgivning<strong>en</strong>. De økonomiske kriser i Mexico (Tequila-kris<strong>en</strong>) i 1995,<br />
Tigerøkonomierne i Fjernøst<strong>en</strong> (Asi<strong>en</strong>kris<strong>en</strong>) i 1997 <strong>og</strong> i Rusland (Ruslandskris<strong>en</strong>) i 1998<br />
ændrede imidlertid kapitalstrømm<strong>en</strong>e med et markant højere r<strong>en</strong>t<strong>en</strong>iveau til følge. Det dæmpede<br />
investeringsniveauet i Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> førte til negativ vækst. Et opsving i Arg<strong>en</strong>tina blev<br />
vanskeliggjort af de negative effekter, der ramte Arg<strong>en</strong>tina hårdere <strong>en</strong>d andre nye<br />
vækstøkonomier. På grund af fastkurspolitik<strong>en</strong> blev Arg<strong>en</strong>tina mindre konkurr<strong>en</strong>cedygtig i<br />
forhold til Brasili<strong>en</strong> <strong>og</strong> Chile, der havde devalueret deres valutaer (Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 2001; Jeter, 2003).<br />
13<br />
Indtil 2002 gæld<strong>en</strong>de 28 urbane regioner, herefter ialt 31 urbane regioner inkl. Viedma-Carm<strong>en</strong> de Patagones, San<br />
Nicolás-Villa Constitución <strong>og</strong> Rawson-Trelew.<br />
maj-96<br />
maj-97<br />
maj-98<br />
maj-99<br />
maj-00<br />
maj-01<br />
maj-02<br />
maj-03
Bilag C<br />
D<strong>en</strong> såkaldte Washington Kons<strong>en</strong>sus, fremsat af IMF, Verd<strong>en</strong>sbank<strong>en</strong> <strong>og</strong> USA’s<br />
Finansministerium, var <strong>en</strong> reaktion på mange latinamerikanske landes fejlslagne<br />
importsubstitutionsstrategier. D<strong>en</strong> taler for finansiel disciplin, skattereformer, <strong>en</strong><br />
konkurr<strong>en</strong>cedygtig valuta, privatisering, deregulering af økonomi<strong>en</strong>, liberalisering af handel,<br />
direkte ud<strong>en</strong>landske investeringer <strong>og</strong> håndhævelse af privat ej<strong>en</strong>domsret <strong>og</strong> danner baggrund for<br />
de liberale reformer, som Arg<strong>en</strong>tina indførte g<strong>en</strong>nem 1990’erne (Kosacoff, 1997; Purcell, 2003).<br />
M<strong>en</strong> på grund af Arg<strong>en</strong>tinas traditioner for korruption, politiske magtkampe <strong>og</strong> systematisk<br />
off<strong>en</strong>tligt overforbrug blev reformerne aldrig implem<strong>en</strong>teret fuldt ud (Tobar, 2003). For det<br />
første blev der ikke indført <strong>en</strong> konkurr<strong>en</strong>cedygtig valutakurs. D<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske peso blev i stedet,<br />
som nævnt, knyttet til US dollar<strong>en</strong>. Dette gav efter Ruslandskris<strong>en</strong> store eksportvanskeligheder<br />
på grund af peso<strong>en</strong>s overvurdering med efterfølg<strong>en</strong>de udhulning af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske industri <strong>og</strong><br />
eksport (DR, 2002c; DR, 2003a). For det andet fik landet ikke styr på sine finanser. Ganske vist<br />
blev det forsøgt at kontrollere trykning<strong>en</strong> af p<strong>en</strong>ge, m<strong>en</strong> ikke forbruget, især ikke provinsernes<br />
forbrug. Endelig for det tredje blev nødv<strong>en</strong>dige arbejdsmarkedsreformer ikke g<strong>en</strong>nemført<br />
(Purcell, 2003).<br />
I oktober 1999 blev Fernando de la Rúa fra partiet Unión Cívica Radical (det radikale parti)<br />
valgt til præsid<strong>en</strong>t (Lewis, 2001). Han viste sig d<strong>og</strong> snart ikke at være d<strong>en</strong> karismatiske <strong>og</strong><br />
stærke præsid<strong>en</strong>t, M<strong>en</strong>em havde været. I Arg<strong>en</strong>tina kan provinserne forbruge efter deres<br />
forgodtbefind<strong>en</strong>de, m<strong>en</strong>s det er d<strong>en</strong> føderale regering, der må betale. På trods af, at De la Rua i<br />
2001 forsøgte at reducere udgifterne til provinserne, måtte han alligevel tillade, at de begyndte at<br />
trykke deres egne erstatnings-valutaer, fortrinsvis til statsansattes løn <strong>og</strong> andre af provinsernes<br />
forpligtelser. De la Rúa indsatte i marts 2001 M<strong>en</strong>ems tidligere finansminister, Cavallo, som<br />
havde opfundet Curr<strong>en</strong>cy Board’et. Da han ville indføre besparelser på off<strong>en</strong>tligt ansattes<br />
lønninger med <strong>en</strong> lønnedgang på 13 pct. <strong>og</strong> <strong>en</strong> reduktion i p<strong>en</strong>sionerne, udløste det strejker <strong>og</strong><br />
protester. Cavallo fik forhandlet <strong>en</strong> aftale på plads med IMF. Aftal<strong>en</strong> udsatte frist<strong>en</strong> for<br />
tilbagebetaling, m<strong>en</strong> forøgede de langfristede lån med 66 mia. US dollar. Situation<strong>en</strong> strammede<br />
efterhånd<strong>en</strong> til. Der var reelt tre muligheder for de arg<strong>en</strong>tinske politikere på dette tidspunkt. De<br />
kunne have foretaget <strong>en</strong> omfatt<strong>en</strong>de skattereform, have nedsat det høje off<strong>en</strong>tlige forbrug eller<br />
have devalueret peso<strong>en</strong>, som IMF var fortaler for. Intet af dette skete, <strong>og</strong> i december 2001<br />
tilbageholdt IMF <strong>en</strong> planlagt hjælpepakke, da fond<strong>en</strong> ikke længere havde tillid til de økonomiske<br />
planer, d<strong>en</strong> fik forelagt af d<strong>en</strong> arg<strong>en</strong>tinske regering (DR, 2003a). Kort herefter var landet i<br />
praksis statsbankerot med <strong>en</strong> statsgæld på 141 mia. US dollar (USD) (Ud<strong>en</strong>rigsministeriet,<br />
2004).<br />
Landets bankkunder var allerede begyndt at overføre p<strong>en</strong>ge i stor stil til ud<strong>en</strong>landske banker,<br />
da regering<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 3. december fastfrøs de fleste bankkonti. Bankkunder måtte højst hæve 250<br />
USD pr. uge (DR, 2002d; DR, 2002e; Rother, 2003b). Et par dage efter gav d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige<br />
protest sig udtryk i plyndringer af visse supermarkedskæder 14 . Konc<strong>en</strong>treret omkring period<strong>en</strong><br />
14. - 21. december 2001, hvor 18 personer, alle under 35 år blev dræbt i deres forsøg på<br />
plyndring (Auyero & Moran, 2003). Plyndringerne forekom samtidig med andre kollektive<br />
protestformer 15 som vejblokader <strong>og</strong> demonstrationer, hvor demonstranter, de såkaldte<br />
Piqueteros, krævede deres ret hamr<strong>en</strong>de på potter <strong>og</strong> pander på Plaza de Mayo, Bu<strong>en</strong>os Aires’<br />
14 Auyero & Moran (2003) bemærker at (1) politifolks tilstedeværelse eller fravær, (2) partifunktionærers<br />
tilstedeværelse eller fravær <strong>og</strong> (3) supermarkedets type spillede <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle for d<strong>en</strong> kollektive vold i<br />
forbindelse med disse plyndringer, der ikke var ge<strong>og</strong>rafisk jævnt fordelt. Det antydes, at et kli<strong>en</strong>t-patronforhold<br />
spillede <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de rolle i forbindelse med disse plyndringer, særligt mht. de politiske partifunktionærer.<br />
15 Fænom<strong>en</strong>et betegnes i litteratur<strong>en</strong> som ”cycle of collective action”.<br />
117
<strong>Danske</strong> <strong>datterselskaber</strong> <strong>og</strong> <strong>miljøpraksis</strong><br />
hovedtorv (Auyero <strong>og</strong> Moran, 2003; Jeter, 2003). En overvæld<strong>en</strong>de del af de utilfredse<br />
demonstranter var fra middelklass<strong>en</strong>, som havde fået deres bankopsparinger frosset inde (DR,<br />
2002e; Rother, 2003c).<br />
D<strong>en</strong> 19. december 2001 demonstrerede i tusindvis i Bu<strong>en</strong>os Aires gader imod Cavallo <strong>og</strong> De<br />
la Rúa. Cavallo gik af efter midnat d<strong>en</strong> 20. december. De la Rua fulgte efter d<strong>en</strong> 21. december <strong>og</strong><br />
måtte forlade regeringsbygning<strong>en</strong>, Casa Rosata, i helikopter (Romero, 2002; Tobar, 2003).<br />
Herefter fulgte <strong>en</strong>dnu to præsid<strong>en</strong>ter. D<strong>en</strong> fjerde præsid<strong>en</strong>t, Rodriguez Saa, meddelte, at<br />
Arg<strong>en</strong>tina ville sløjfe alle private, ud<strong>en</strong>landske lån. Han sad i embedet <strong>en</strong> uge. Eduardo Duhalde<br />
valgtes i kongress<strong>en</strong> til ny overgangspræsid<strong>en</strong>t, indtil rigtige valg kunne afholdes. Dag<strong>en</strong> efter<br />
hans indsættelse devalueredes peso<strong>en</strong> overfor USD. Dette fandt sted d<strong>en</strong> 9. januar 2002. Kris<strong>en</strong><br />
havde toppet. Arg<strong>en</strong>tina havde på dette tidspunkt haft fem præsid<strong>en</strong>ter på kun to uger (DR,<br />
2002a; Paaske Rasmuss<strong>en</strong>, 2003). I første omgang forsøgtes <strong>en</strong> styret devaluering i forholdet 1,4<br />
USD/ARS. M<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 11. februar flød peso<strong>en</strong> i princippet frit overfor USD. Peso<strong>en</strong> var blevet<br />
devalueret med ca. 70 pct. (Jeter, 2003).<br />
Figur C.3 De vigtigste økonomiske begiv<strong>en</strong>heder i Arg<strong>en</strong>tina sid<strong>en</strong> 1989 (Paaske Rasmuss<strong>en</strong>, 2003).<br />
Devaluering<strong>en</strong> medførte et fald i BNP på 65 pct. fra 2001 til 2002, hvilket svarer til et fald fra <strong>en</strong><br />
18. plads til <strong>en</strong> 39. plads på verd<strong>en</strong>splan. Til samm<strong>en</strong>ligning ligger Danmark på <strong>en</strong> 27. plads<br />
(IMF, 2003a). For BNP pr. indbygger gik Arg<strong>en</strong>tina fra at ligge på <strong>en</strong> 45. plads i 2001 til <strong>en</strong> 76.<br />
plads i 2002. I d<strong>en</strong>ne periode forbedrede Danmark sit BNP pr. indbygger, så man gik fra <strong>en</strong> 6. til<br />
<strong>en</strong> 5. plads på verd<strong>en</strong>splan (IMF, 2003a). Købekraftværdi<strong>en</strong> (purchasing power parity, PPPværdi)<br />
er ind<strong>en</strong> for samme periode forringet i Arg<strong>en</strong>tina, så landet er bragt fra <strong>en</strong> 22. plads til <strong>en</strong><br />
25. plads. Købekraft<strong>en</strong> i Danmark forbedredes i samme periode, m<strong>en</strong> landet har skiftet sin 44.<br />
plads ud med <strong>en</strong> 45. plads (IMF, 2003a). De eksakte værdier fremgår af tabel c.3.<br />
118<br />
Curr<strong>en</strong>cy boardet<br />
oprettes<br />
Maj 1989<br />
Peronist<strong>en</strong><br />
M<strong>en</strong>em bliver<br />
valgt til<br />
præsid<strong>en</strong>t<br />
Cavallo bliver<br />
finansminister<br />
Tequilakris<strong>en</strong> (Mexico)<br />
Cavallo bliver fyret.<br />
Hans finansielle plan<br />
bliver d<strong>og</strong> videreført<br />
M<strong>en</strong>em bliver<br />
g<strong>en</strong>valgt som som<br />
præsid<strong>en</strong>t<br />
Brasili<strong>en</strong> devaluerer<br />
Cavallo bliver h<strong>en</strong>tet tilbage til<br />
finansministerpost<strong>en</strong> i håb om<br />
at han kan redde curr<strong>en</strong>cy<br />
boardet. boardet.<br />
De la Rua fra partiet<br />
Alliance bliver ny<br />
præsid<strong>en</strong>t<br />
Peronist<strong>en</strong> Duhalde bliver<br />
valgt som d<strong>en</strong> femte<br />
præsid<strong>en</strong>t på to uger.<br />
Curr<strong>en</strong>cy boardet afskaffes<br />
Alle bankkonti fastfryses<br />
Præsid<strong>en</strong>tvalg<br />
1. runde<br />
April 1991 Dec. 1994<br />
Juli 1996<br />
Jan 1999 Marts 2001<br />
Jan. 2002<br />
27. april 2003<br />
Maj 1995<br />
1997<br />
Asi<strong>en</strong>-kris<strong>en</strong><br />
Dec. 1999 Dec. 2001<br />
18. maj 2003<br />
2. valgrunde<br />
mellem<br />
M<strong>en</strong>em <strong>og</strong><br />
Kirchner
Bilag C<br />
Tabel C.3 Oversigt over økonomiske parametre for Arg<strong>en</strong>tina <strong>og</strong> Danmark (Eg<strong>en</strong> tilvirkning efter IMF,<br />
2003a).<br />
2000 2001 2002 2003 2004 16<br />
BNP (mia. USD)<br />
Arg<strong>en</strong>tina<br />
Danmark<br />
284,204<br />
158,451<br />
268,697<br />
159,234<br />
92,947<br />
172,928<br />
127,162<br />
210,666<br />
146,925<br />
218,403<br />
BNP pr.<br />
Arg<strong>en</strong>tina 7.674,960 7.184,405 2.456,31 3.321,899 3.793,573<br />
indbygger (USD) Danmark 29.689,191 29.733,274 32.214,531 39.152,155 40.490,725<br />
Inflation<br />
Arg<strong>en</strong>tina 99,488 98,428 123,890 141,574 152,407<br />
(1995=100) Danmark 112,108 114,798 117,489 120,426 122,835<br />
PPP-værdi (mia. Arg<strong>en</strong>tina 391,702 383,281 325,918 335,428 358,305<br />
USD) Danmark 152,016 157,090 161,344 167,952 175,536<br />
PPP, andel af Arg<strong>en</strong>tina 0,878 0,822 0,673 0,656 0,657<br />
verd<strong>en</strong> (pct.) Danmark 0,341 0,337 0,333 0,328 0,322<br />
Finanssektor<strong>en</strong> viste ig<strong>en</strong> tegn på bedring, <strong>og</strong> bankerne forøgede deres udlån. D<strong>en</strong> af mange<br />
forudsagte hyperinflation er udeblevet. Inflation<strong>en</strong> var i 2003 på ca. 40 pct. (tabel c.3). Efter<br />
devaluering<strong>en</strong> af peso<strong>en</strong> i februar 2002, stabiliseredes økonomi<strong>en</strong> i oktober 2002<br />
(Ud<strong>en</strong>rigsministeriet, 2004), hvor 1 USD kostede 3,71 peso (Paaske Rasmuss<strong>en</strong>, 2003). Med d<strong>en</strong><br />
bedrede konkurr<strong>en</strong>ceevne, der fulgte, opnåedes <strong>en</strong> vækstproc<strong>en</strong>t for økonomi<strong>en</strong> på 7 pct. i 2003,<br />
fortrinsvis på grund af eksport af landbrugsprodukter <strong>og</strong> <strong>en</strong> markant stigning i indgå<strong>en</strong>de<br />
turisme. Vækst<strong>en</strong> i økonomi<strong>en</strong> forv<strong>en</strong>tes at blive 4-5 pct. de næste 2 år (Ud<strong>en</strong>rigsministeriet,<br />
2004).<br />
For at løse region<strong>en</strong>s problemer er det ifølge Purcell (2003) nødv<strong>en</strong>digt med flere reformer.<br />
Disse skal bl.a. omfatte lovgivningssystemet <strong>og</strong> det juridiske system, bekæmpelse af korruption<br />
samt <strong>en</strong> retfærdig fordeling af de økonomiske fordele, der er resultatet af de foreløbige reformer.<br />
Det synes <strong>og</strong>så at være vej<strong>en</strong>, som landets nye præsid<strong>en</strong>t Nestor Kirchner, <strong>en</strong> v<strong>en</strong>streori<strong>en</strong>teret<br />
peronist, er slået ind på. Han blev indsat d<strong>en</strong> 25. maj 2003 efter et farcelign<strong>en</strong>de valg, hvor<br />
M<strong>en</strong>em trak sig i 2. valgrunde (CIA, 2003). Landet har fået fornyet optimisme, <strong>og</strong> Kirchner har<br />
fået høje m<strong>en</strong>ingsmålinger efter at have annonceret, at kreditorer kun kan forv<strong>en</strong>te <strong>en</strong> delvis<br />
tilbagebetaling af deres tilgodehav<strong>en</strong>der <strong>og</strong> efter hans påbegyndte opgør med bødlerne fra<br />
militærdiktaturets tid <strong>og</strong> med korruption<strong>en</strong>. Det skal være slut med straffrihed<strong>en</strong>s kultur (DR,<br />
2003b).<br />
16 Tal baseret på fremskrevet værdi<br />
119