For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
c) at øge mulighederne for samfundsgrupper, arbejdere, kooperativer og andre kollektive<br />
virksomheder for at eje og lede eksisterende og nye virksomheder samt øge deres<br />
adgang til økonomiske aktiviteter, infrastruktur og kvalifi kationstræning;<br />
d) at øge mulighederne for sorte kvinder for at eje og lede eksisterende og nye virksomheder<br />
og øge deres adgang til økonomiske aktiviteter, infrastruktur og efteruddannelse;<br />
e) at fremme investeringsprogrammer, som fører til sortes velfunderede og meningsfulde<br />
deltagelse i økonomien med henblik på at opnå en bæredygtig<br />
udvikling og generel fremgang;<br />
f) at give bemyndigelser til land- og lokale samfund ved at gøre det muligt at få adgang til<br />
økonomiske aktiviteter, jord, infrastruktur, ejerskab og kvalifi kationer; og<br />
g) at fremme adgangen til fi nansiering med henblik på sort økonomisk myndiggørelse.<br />
NEDLAC (Institutionen for trepartsforhandlinger på arbejdsmarkedet) og Parlamentets<br />
indfl ydelse gjorde, at loven lagde mere vægt end den oprindelige handels- og industripolitik<br />
på overordnet økonomisk omstilling, velfunderet ejerskab og kvalifi kationsudvikling.<br />
Yderligere forlangtes det, at BEE’s sektorplaner skulle omfatte alle interessenter<br />
inklusive arbejdere og forbrugere.<br />
Loven foreskrev, at alle ministerier ”såvidt det var praktisk muligt” skulle tage hensyn til<br />
en virksomheds BEE-status ved udstedelse <strong>af</strong> bevillinger, forsyninger og andre opgaver.<br />
Dette gav tydeligvis BEE-processen stor slagkr<strong>af</strong>t. Det gav også en betydelig usikkerhed<br />
i regeringsprocesserne, eftersom det virkede ganske uklart, hvor meget et ministerium<br />
skulle tage hensyn til BEE.<br />
På basis <strong>af</strong> Loven rundsendte Industriministeriet (DTI) i 2005 et udkast til Codes of Good<br />
Practice, som præcist skulle defi nere, hvordan et selskabs BEE-status ville blive bedømt.<br />
Denne kodeks blev forhandlet vidt og bredt med erhvervslivet og, gennem NEDLAC,<br />
med repræsentanter for arbejdsmarkedet og samfundet. I denne sammenhæng kom<br />
arbejdsmarkedets og det sorte erhvervslivs interesser ofte i åben konfl ikt.<br />
Fire eksempler illustrerer stridspunkterne:<br />
1. Den særlige kodeks for små virksomheder øgede effektivt betydningen <strong>af</strong> sort ejerskab<br />
og begrænsede målene for lighed i ansættelse og kvalifi kationsudvikling for arbejdere<br />
på lavere niveau. Men ifølge defi nitionen på små virksomheder arbejdede næsten<br />
halvdelen <strong>af</strong> alle formelt beskæftigede i denne sektor.<br />
2. Kodeksudkastet gav kun begrænsede bonuspoints for kollektivt ejerskab på trods<br />
<strong>af</strong> den stærke støtte fra ANC’s bestemmelser og Loven selv. Derudover hævdede<br />
Industriministeriets embedsmænd, at kollektivt ejerskab skulle stå på andenpladsen i<br />
forhold til udviklingen <strong>af</strong> en iværksætterklasse.<br />
81